Справа № 420/10037/23
Суддя: Осіпов Ю.В.
Дата ухвалення: 2024-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 березня 2024 р.м. ОдесаСправа № 420/10037/23

Головуючий І інстанції: Єфіменко К.С.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - Осіпова Ю.В.,

суддів - Коваля М.П., Скрипченка В.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 липня 2023 року (м.Одеса, дата складання повного тексту судового рішення - 17.07.2023р.) у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Екстра Ваттс» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В:

04.05.2023р. ТОВ «Екстра Ваттс» звернулося до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до ГУ ДПС в Одеській області, в якому просило суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «C» від 03.11.2022р. №8224/15-32-07-07-23.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірне рішення податкового органу є неправомірним та безпідставним, оскільки воно ґрунтується на необґрунтованих і помилкових висновках незаконно проведеної перевірки, а не на підставі належного аналізу фінансово-господарської діяльності ТОВ «ВК «ДАРЛ» і первинних документів. Зокрема, Товариство позивача діяло виключно в рамках контракту та чинного законодавства, та не допустило порушення вимог валютного законодавства за Договором поставки від 28.09.2020р. №XLT20200928, а зазначене контролюючим органом порушення таких вимог валютного законодавства мало місце виключно з боку «нерезидента» - компанії «JIANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY LTD» та через безпідставні і незаконні дії митного органу у вигляді вилучення товару та переміщення його на митний склад.

Представник ГУ ДПС в Одеській області надав до суду 1-ї інстанції письмовий відзив, у якому позовні вимоги не визнав та просив відмовити у їх задоволенні.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 17 липня 2023 року (ухваленим в порядку спрощеного (письмового) провадження) позов ТОВ «Екстра Ваттс» - задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС в Одеській області форми «C» від 03.11.2022р. №8224/15-32-07-07-23. Стягнуто з відповідача на користь ТОВ «Екстра Ваттс» судовий збір у розмірі 2927,80 грн.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, ГУ ДПС в Одеській області 14.08.2023р. подав апеляційну скаргу, в якій зазначив, що судом, при винесенні оскаржуваного рішення, було порушено норми матеріального та процесуального права, просив скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21.06.2023р. та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.08.2023р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ГУ ДПС в Одеській області та призначено її до розгляду в порядку письмового провадження.

22.08.2023р. матеріали справи надійшли до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

04.09.2023р. до суду апеляційної інстанції надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу, у якому позивач заперечував щодо її задоволення, посилаючись на безпідставність викладених у ній доводів та просив оскаржуване рішення суду першої інстанції залишити без змін, вважаючи його законним та обґрунтованим.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.311 КАС України апеляційні скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, можуть бути розглянуті судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч.1 ст.308 КАС України).

Розглянувши матеріали даної справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду у межах доводів апеляційної скарги відповідача, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлені наступні обставини справи.

Позивач - ТОВ «Екстра Ваттс» зареєстровано в якості суб`єкта господарювання 09.03.2016р., про що зроблено запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Зареєстрованими видами економічної діяльності підприємства згідно з кодами КВЕД є: 77.21 прокат товарів для спорту та відпочинку (основний); 62.09 інша діяльність у сфері інформаційних технологій і комп`ютерних систем; 45.40 торгівля мотоциклами, деталями та приладдям до них, технічне обслуговування і ремонт мотоциклів; 77.39 надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у.; 62.01 комп`ютерне програмування; 62.02 консультування з питань інформатизації; 62.03 діяльність із керування комп`ютерним устаткованням; 63.11 оброблення даних, розміщення інформації на веб-вузлах і пов`язана з ними діяльність; 77.40 лізинг інтелектуальної власності та подібних продуктів, крім творів, захищених авторськими правами; 63.12 веб-портали.

У вересні 2022р., посадовими особами контролюючого органу, на підставі направлення від 13.09.2022р. №6514/15-32-07-07-16, виданого ГУ ДПС в Одеській області, згідно з п.п.19-1.1.4 п.19-1.1 ст.19-1, п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20, п.п.«б» п.п.69.2 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України (із змінами та доповненнями, внесеними Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12.05.2022р. №2260-ІХ), відповідно до отриманої податкової інформації про порушення валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортною операцією (лист ДПС України від 12.07.2022р. за №7028/7/99-00-07-05-02-07), була проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ «Екстра Ваттс» з питань дотримання вимог валютного законодавства за контрактом від 28.09.2020р. №XLT20200928 (дата здійснення операції, імпорт - 19.05.2021р.) за період з 28.09.2020р. по 21.09.2022р., відповідно до затвердженого плану перевірки, наведеного у додатку 1 до акту який є його невід`ємною частиною.

Перевірка проводилась з 15.09.2022р. по 21.09.2022р.

За результатами вказаної перевірки складено акт від 23.09.2022р. №7718/15-32-07-07-18, в якому встановлено порушення:

- п.п.1,3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції», з урахуванням п.21 розділу II «Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті» (затв. постановою Правління НБУ від 02.01.2019р. №5), у результаті чого допущено порушення вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій в частині порушення строків здійснення поставки по імпортним операціям, за контрактом від 28.09.2020р. №XLT20200928, укладеним з компанією-нерезидентом JIANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY, LTD, China в сумі 17650,38 дол. США, в результаті чого сума заборгованості, на яку нараховується пеня складає 17650,38 дол. США (516360,10 грн.) за період з 19.05.2022р. по 21.09.2022р. (126 днів);

- прострочену дебіторську заборгованість у сумі 17650,38 дол. США (516360,10 грн.) по розрахунках ТОВ «Екстра Ватт» з нерезидентом JIANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY, LTD, China за контрактом від 28.09.2020р. №XLT20200928.

Так, в акті перевірки встановлено, що ТОВ «Екстра Ваттс» (покупець), в особі директора ОСОБА_1 , що діє на підставі Статуту, було укладено контракт на поставку обладнання від 28.09.2020р. №XLT20200928 з компанією «JIANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY, LTD» в особі директора з продажів ОСОБА_2 (Продавець, адреса: Building 2, №8 HuiCheng YinGang Avenue, Xinhui District, Jiangmen City, Guangdong Province, China. CHINA GUANGFA BANK, XINHUI SUB-BRANCH, Beneficiarys Bank Add: №28 ZHONGXIN RD, XINHUI, JIANGMEN, GUANGDONG, CHINA BENEFICIARY: JIANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY, LTD Acc. No: 089500352 SWIFT CODE: GDBKCN22JM2).

Предметом цього договору є продаж, на умовах EXW, - «Jiangmen city» (China), обладнання, згідно з Додатками до даного контракту. Ціна Товару визначається в дол. США. Порядок оплати по контракту, зазначається в Додатках до контракту. Продавець несе відповідальність за експортне оформлення Товару. Товар підлягає ввезенню на митну територію України. Сторони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання своїх зобов`язань по контракту у випадку, якщо це відбулося внаслідок форс-мажорних обставин, тобто пожежі, повіні, землетрусу, війни, військових дій, блокади, імпорту або експорту ембарго, дій державних органів, які перешкоджають виконанню контракту, та якщо ці обставини впливали безпосередньо на контракт. Контракт набуває чинності з дня його підписання та діє до повного виконання сторонами зобов`язань.

Перехід права власності, згідно з Додатковою угодою від 28.09.2020р. до договору від 28.09.2020р. №XLT20200928, відбувається за датою оформлення ВМД (вантажна митна декларація).

Додаткова угода є невід`ємною частиною договору і вступає в силу з моменту її підписання сторонами.

Далі, на виконання умов контракту від 28.09.2020р. №XLT20200928, позивачем були здійснені платежі у вигляді передплати на рахунок компанії «JIANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY, LTD» (China) всього у сумі 538909,42 дол. США, у тому числі:

19.03.2021р. у сумі 45763,09 дол. США, законодавчо встановлений термін здійснення поставки - 18.03.2022 року;

30.03.2021р. у сумі 19600 дол. США, законодавчо встановлений термін здійснення поставки - 29.03.2022р.;

15.04.2021р. у сумі 12600 дол. США, законодавчо встановлений термін здійснення поставки - 14.04.2022р.;

15.04.2021р. у сумі 96000 дол. США, законодавчо встановлений термін здійснення поставки - 14.04.2022р.;

22.04.2021р. у сумі 41600 дол. США, законодавчо встановлений термін здійснення поставки - 21.04.2022р.;

29.04.2021р. у сумі 29400 дол. США, законодавчо встановлений термін здійснення поставки - 28.04.2022р.;

29.04.2021р. у сумі 68644 дол. США, законодавчо встановлений термін здійснення поставки - 28.04.2022р.;

30.04.2021р. у сумі 18900 дол. США, законодавчо встановлений термін здійснення поставки - 29.04.2022р.;

17.05.2021р. у сумі 144000 дол. США, законодавчо встановлений термін здійснення поставки - 16.05.2022р.;

19.05.2021р. у сумі 62401,01 дол. США, законодавчо встановлений термін здійснення поставки - 18.05.2022р.

Поставка товару за контрактом від 28.09.2020р. №XLT20200928 від «нерезидента» JIANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY, LTD (China) була здійснена, про що свідчить надані до перевірки МД (типу ІМ-40) на загальну суму 521259,04 дол. США, у тому числі:

- від 08.06.2021р. №UA100020/2021/589673 на суму 163407,73 дол. США, а саме: двоколісні транспортні засоби з приводом від електродвигуна для перевезення однієї людини, код товару 0; частини та пристрої для двоколісних транспортних засобів, код товару 0; керма, рукоятки для двоколісних транспортних засобів, код товару 0; пристрої для перемикачів передач для двоколісних транспортних засобів, код товару 0, без порушення термінів розрахунків;

- від 16.07.2021р. №UA100040/2021/322569 на суму 31500 дол. США, а саме: акумулятори електричні, літій-іоній, код товару - 0, без порушення термінів розрахунків;

- від 23.07.2021р. №UA100100/2021/595773 на суму 317046,55 дол. США, а саме: двоколісні транспортні засоби з приводом від електродвигуна для перевезення однієї людини, код товару 0; частини та пристрої для двоколісних транспортних засобів, код товару 0; запасні частини для електросамокатів, код товару - 0; замки акумуляторного відсіку, код товару - 0; дзвінки до електросамокату, код товару - 0; частини гальмів, код товару - 0; вироби з вулканічної гуми, код товару - 0; керма, рукоятки для двоколісних транспортних засобів, код товару 0; пристрої для перемикачів передач для двоколісних транспортних засобів, код товару 0; частини гальм для двоколісних транспортних засобів, код товару - 0; рами для двоколісних транспортних засобів з приводом від електродвигуна для перевезення однієї людини, код товару - 0; частини рами для двоколісних транспортних засобів з приводом від електродвигуна для перевезення однієї людини, код товару - 0, без порушення термінів розрахунків;

- від 13.08.2021р. №UA100040/2021/326352 на суму 9304,76 дол. США, а саме: контролер для напруги не більше як 1000 В, код товару 0; частини для електросамокатів, код товару - 0; шини та покришки пневматичні гумові, код товару - 0; частини для електросамокатів, гальма та їх частини, код товару - 0, без порушення термінів розрахунків.

Відповідачем в акті перевірки зазначено, що станом на 19.05.2022р. виникла прострочена дебіторська заборгованість нерезидента «JIANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY, LTD» (China) перед позивачем внаслідок недопоставки товару на суму 17 650,38 дол. США за контрактом від 28.09.2020р. №XLT20200928 по здійсненій імпортній операції - 19.05.2021р., яка станом на дату закінчення документальної позапланової виїзної перевірки є не погашеною.

До перевірки позивачем надано Протокол про порушення митних правил від 08.07.2021р. №0444/10200/21, складений Чернігівською митницею щодо притягнення до відповідальності директора з продажів компанії JIANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY, LTD, громадянина КНР ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ), адреса реєстрації компанії: АДРЕСА_1 . Відповідно протоколу посадовими особами митниці було встановлено, що директором з продажів компанії JIANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY, LTD ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) вчинено дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання митному органу (Північній митниці Держмитслужби) як підстави для переміщення товарів документів-рахунку проформи від 17.04.2021р. №6, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів. На підставі ст.511 Митного кодексу України за цим протоколом вилучено: Заднє колесо в зборі з двигуном (285 шт.), переднє колесо в зборі (290 шт.), контролер (300 шт.), корпус для інтегрованої приладової панелі ІОТ (10 шт.), гальмівний важіль - 101PG (125 шт.), гальмівний кабель верхній і нижній 101PG (360 шт.), пластикова накладка на передню раму скутера (верхня) (225 шт.), пластикова накладка на передню раму скутера (нижня) (225 шт.).

В поясненнях від 22.08.2022р. №28, наданих ТОВ «Екстра Ваттс», зазначається, що товар, вилучений представниками митниці, знаходиться на митному складі.

В подальшому, на підставі акту перевірки, уповноваженою особою контролюючого органу було прийнято податкове повідомленням-рішенням від 03.11.2022р. №8224/15-32-07-07-23, яким встановлено порушення позивача:

- п.п.1,3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції», з урахуванням п.21 розділу ІІ «Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті» (затв. постановою Правління НБУ від 02.01.2019р. №5), у результаті чого допущено порушення вимог валютного законодавства з компанією IANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY LTD (Китай) на загальну суму 17650,38 дол. США при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по контракту від 28.09.2020р. №XLT20200928.

Товар від нерезидента JIANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY LTD (Китай) у сумі 17650,38 дол. США за контрактом від 28.09.2020р. №XLT20200928 на адресу позивача в іноземній та/або національній валюті не надійшов.

Також, контролюючим органом застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності: 195 184,12 грн.

06.12.2022р. постановою Новозаводського районного суду м.Чернігова у справі №751/9589/21, залишеною без змін постановою Чернігівського апеляційного суду від 12.01.2023р., провадження у справі про притягнення громадянина КНР ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених ч.1 ст.483 Митного кодексу України, закрито на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. При цьому, вилучений, відповідно до протоколу про порушення митних правил від 08.07.2022р. за №0444/10200/21, товар, що зберігається на складі Чернігівської митниці, постановлено повернути власнику або уповноваженій особі.

Не погоджуючись із вказаними діями та рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Вирішуючи справу по суті та повністю задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив із обґрунтованості та доведеності заявлених позовних вимог та, відповідно, наявності підстав для їх задоволення.

Колегія суддів апеляційного суду, уважно дослідивши матеріали даної справи та наявні в них докази, погоджується з такими висновками суду першої інстанції та вважає їх обґрунтованими, з огляду на наступне.

Частиною 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами ст.67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Як визначено ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, які мають значення для прийняття рішення (або вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; із дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема із дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010р. №2755-VI.

Як передбачено пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України, контролюючий орган має право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (окрім НБУ), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Контролюючі мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки (п.75.1 ст.75 ПК України).

При цьому, відповідно до пп.21.1.1,21.1.4 п.21.1 ст.21 ПК України, посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані, окрім іншого, дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій.

Згідно з п.п.14.1.36 п.14.1 ст.14 ПК України, господарська діяльність - це діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

Пунктом 44.1 ст.44 ПК України регламентовано те, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абз.1 цього пункту.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права, обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ, а також відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначено Законом України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018р. №2473-VIII.

Згідно з ч.ч.1,3 ст.13 цього Закону, НБУ має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. НБУ має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України.

У разі встановлення НБУ граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених НБУ.

Рішення про застосування до уповноважених установ, суб`єктів валютних операцій заходів впливу приймається органами валютного нагляду відповідно до компетенції, визначеної ч.ч.5 та 6 ст.11 Закону, у порядку, визначеному законодавством, що діє на день прийняття відповідного рішення (ч.8 ст.16 «Перехідні положення» Закону №2473-VIII).

Згідно з вимогами закону Правління НБУ постановою від 02.01.2019р. за №5 затвердило «Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті», на підставі п.21 якого, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Як передбачено у ч.3 ст.13 Закону №2473-VІІІ, у разі встановлення НБУ граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, що зазначені в договорах, але не пізніше встановленого НБУ граничного строку розрахунків із дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Матеріалами справи підтверджується, що податковим органом було встановлено порушення позивачем п.п.1,3 ст.13 Закону №2473-VIII та п.21 розділу II Положення №5.

За ч.5 ст.13 даного Закону, порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно з цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі - 0,3% суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом НБУ, встановленим на день виникнення заборгованості.

Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Контролюючим органом за порушення вищевказаних пунктів Закону №2473-VIII нараховано позивачеві пеню у розмірі 195184,12 грн.

Відповідно до пп.1 п.7 «Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів» (затв. постановою Правління НБУ від 02.01.2019р. №7), банк розпочинає відлік установлених НБУ граничних строків розрахунків з дати оформлення МД типу ЕК-10 Експорт, ЕК-11 реекспорт на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України належать митному оформленню), або ж підписання акту або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), -за операціями з експорту товарів.

Згідно з п.8 Інструкції, банк для здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів самостійно визначає систему заходів (уключаючи фіксацію цих операцій з дотриманням принципів актуальності, достовірності та інформативності).

При цьому, як визначено пп.2 п.9 Інструкції, банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків у разі експорту товару після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, передбаченому п.16-2 розділу IV цієї Інструкції.

За змістом абз.1 ч.6 ст.13 Закону №2473-VIII, у разі якщо виконання договору, передбаченого ч.ч.2,3 цієї статті, зупиняється у зв`язку із виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з ч.1 цієї статті, та нарахування пені відповідно до ч.5 цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Згідно з абз.2 згаданої правової норми, підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується (ч.7 ст.13 Закону №2473-VIII).

У той же час, як встановлено з матеріалів справи та вже зазначалося вище, 28.09.2020р. між Товариством позивача та «JIANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY, LTD» було укладено контракт від 28.09.2020р. №XLT20200928 на поставку обладнання, а саме «електросамокатів», відповідно до умов якого, постачальник зобов`язується передати у власність покупця товар, а покупець зобов`язується прийняти і оплатити на умовах цього Контракту. Поставка товару здійснюється на умовах INCOTERMS 2010-EXW.

Як свідчать матеріали справи, згідно з Додатковою угодою до Контракту від 28.09.2020р. №XLT20200928, «перехід права власності» відбувається за датою оформлення ВМД.

Перший платіж в розмірі 40%, що становить - 41600,68 дол. США було здійснено 22.04.2021р., а другий платіж було здійснено 19.05.2021р. в розмірі 60% - 62401,01 дол. США після листа-повідомлення про готовність товару.

Далі, як вбачається з матеріалів справи, 08.07.2020р. позивачем було укладено з LLC Autopromsnab-spedition договір №20/233 на перевезення товару.

Згідно з СМР, 29.05.2021р. «перевізник» забрав товар на складі постачальника та вирушив до митниці України, а 25.06.2021р. «перевізник» прибув на митний пункт «Нові Яриловичі».

08.07.2021р. Чернігівською митницею Державної митної служби України проведено митний огляд товару та встановлено порушення митного законодавства, у зв`язку із чим, складено протокол про порушення митних правил №0444/10200/21 відносно директора з продажів компанії JIANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY LTD - громадянина КНР ОСОБА_5 ( ОСОБА_4 ) (адреса реєстрації компанії: АДРЕСА_1 ) за ч.1 ст.483 МК України.

При цьому, частину товару було вилучено представниками митниці поза волею Товариства та він перебував на митному складі, що підтверджується протоколом про порушення митних правил від 08.07.2021р. №0444/10200/21, в якому вказано перелік вилучених товарів Чернігівською митницею Державної митної служби України.

У подальшому, як уже зазначалося колегією суддів, постановою Новозаводського районного суду м.Чернігова від 06.12.2022р. у справі №751/9589/21, провадження у справі про притягнення громадянина КНР ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених ч.1 ст.483 МК України, закрито на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Вилучений відповідно до вказаного протоколу про порушення митних правил від 08.07.2022р. за №0444/10200/21 товар, що зберігався на складі митниці, постановлено повернути власнику або уповноваженій особі.

Вказані обставини учасниками справи не оспорюються.

Так, як видно з матеріалів справи, обґрунтовуючи правомірність прийнятого податкового повідомлення-рішення від 03.11.2022р. №8224/15-32-07-07-23, ГУ ДПС в Одеській вказує виключно на те, що станом на 19.05.2022р. виникла прострочена дебіторська заборгованість нерезидента «IANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY, LTD» (China) перед позивачем внаслідок недопоставки товару на суму - 17650,38 дол. США за Контрактом від 28.09.2020р. №XLT20200928 по здійсненій імпортній операції - 19.05.2021р, яка станом на дату закінчення документальної позапланової виїзної перевірки була не погашеною.

Проте, проаналізувавши обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду 1-ї інстанції про те, що ТОВ «Екстра Ваттс» діяло виключно в рамках укладеного Контракту та діючого законодавства і не допустило порушень вимог валютного законодавства за Договором поставки від 28.09.2020р. №XLT20200928, а зазначене апелянтом порушення таких вимог валютного законодавства мало місце виключно з боку «нерезидента» - компанії «IANGMEN XINLITONG TECHNOLOGY, LTD» та через необґрунтовані дії митного органу у вигляді вилучення товару та переміщення його на митний склад, що, у свою чергу, було встановлено судовим рішенням, яке набрало законної сили.

У контексті доводів апеляційної скарги відповідача також не зайвим буде зазначити і про те, що за п.109.1 ст.109 ПК України, податковим правопорушенням - є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом. Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Разом із тим, виходячи із системного тлумачення положень ПК України, особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Згідно з п.112.2 ст.112 ПК України, особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Як уже було зазначено в цій постанові, обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач, зокрема, посилався на те, що відповідачем безпідставно не застосовано до спірних правовідносин абз.11 п.52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України та, як наслідок, протиправно нараховано пеню під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19). Товариство наголошує, що пеня була застосована (нарахована) за період дії «карантину», а тому податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню, а пеня - списанню.

Так, згідно з абз.11 п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01.03.2020р. по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

порушення вимог законодавства в частині:

обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;

цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;

обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;

здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;

порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 01.03.2020р. по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Законом України «Про внесення змін до ПК України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16.01.2020р. №466-IX пп.14.1.162 ПК України було викладено в наступній редакції: «пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи».

Відповідно до п.п.14.1.39 п.14.1 ст. 14 ПК України, грошове зобов`язання платника податків - це сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення, у сфері зовнішньоекономічної діяльності; є контролюючий орган (п.п.54.3.3 п.54.3 ст.54 ПК України).

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що ПК України визначено, що пеня за порушення строків розрахунків в іноземній валюті є різновидом грошового зобов`язання платника податків та застосовується контролюючим органом в порядку, який передбачений для прийняття податкових повідомлень-рішень, а Закон №2473-VIII, зокрема, його ст.13, містить лише встановлення такого виду відповідальності, як пеня за порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею.

Відтак, пеня, нарахована за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті, з 01.01.2021р. (дата набрання чинності Законом №466-IX) є одним із різновидів пені в розумінні приписів пп.14.1.162 п.14.1 ст.14 ПК України, та, відповідно, на неї розповсюджується дія положень абз.11 п.52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, що передбачає, що протягом періоду з 01.03.2020р. по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Застосовуючи наведений висновок до правовідносин, які виникли у цій справі, колегія суддів погоджується з висновками суду 1-ї інстанції та вказує на відсутність у контролюючого органу правових підстав для нарахування Товариству у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби, пені за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Аналогічна правова позиція була викладена Верховним Судом у постанові від 15.02.2024р. у справі №420/1538/23.

З огляду на викладене, заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню, а доводи апелянта, у свою чергу, цих висновків не спростовують.

Слід також зазначити про те, що за правилами ст.ст.9,77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно зі ст.90 цього ж Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За правилами ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти позову, що, у свою чергу, не було відповідним чином реалізовано апелянтом при розгляді справи в судах обох інстанцій.

Таким чином, судова колегія доходить висновку, що суд першої інстанції порушень норм матеріального і процесуального права при вирішенні даної справи не допустив, вірно встановив фактичні обставини справи та надав їм належної правової оцінки. Наведені ж в апеляційній скарзі доводи, правильність висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на припущеннях та невірному трактуванні норм матеріального права.

Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний із належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (п.58 рішення у справі «Серявін та інші проти України»).

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 КАС України, суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Отже, за таких обставин, колегія суддів апеляційного суду, діючи виключно в межах доводів апеляційної скарги, згідно зі ст.316 КАС України, залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду 1-ї інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст.308,311,315,316,321,322,325,329 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області - залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 червня 2023 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено: 06.03.2024р.

Головуючий у справі

суддя-доповідач: Ю.В. Осіпов

Судді: М.П. Коваль

В.О. Скрипченко