Справа № 260/129/24
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2024-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

іменем України

про залишення позову без розгляду

04 березня 2024 рокум. Ужгород№ 260/129/24

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилка С.Є.,

з участю секретаря судового засідання Онисько Н.В.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 не з`явився;

представник позивача адвокат Загородній Віталій Сергійович не з`явився;

відповідач Головне управління ДПС у Закарпатській області представник Тегза Антоніна Василівна,

розглянувши у підготовчому засіданні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

08 січня 2024 року до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом звернулася ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, Ужгород, вул. Волошина,52, код ЄДРПОУ ВП 44106694), в якому просить суд: "1. Визнати протиправними та скасувати: Податкове повідомлення-рішення від 08.05.2023 року № 0-0715 винесене ГУ ДПС у Закарпатській області; Податкове повідомлення-рішення від 08.05.2023 року № 0-0715 видане ГУ ДПС у Закарпатській області; Податкове повідомлення-рішення від 08.05.2023 року № 0-0715 винесене ГУ ДПС у Закарпатській області; 2. Стягнути з Відповідача понесені судові витрати у справі.".

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 січня 2024 року даний позов було залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме позивачу необхідно було надати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

29 січня 2024 року позивачем на усунення недоліків вказаних в ухвалі Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 січня 2024 року було, подано до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску цього строку.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2024 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі, та з метою забезпечення права на доступ до правосуддя та гарантування права на судовий захист, з метою оцінки поважності підстав вказаних позивачем у заяві для поновлення строку, питання щодо пропуску строків звернення до адміністративного суду та поважність причин такого пропуску було постановлено з`ясувати у підготовчому засіданні.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зазначає, що ним не отримано податкові повідомлення-рішення від 08 травня 2023 року № 0 -0715, № 0-0715 та № 0-0715. Зазначив, що податкова вимога позивачу була надіслана ГУ ДФС у Вінницькій області листом від 12 грудня 2023 року, та фактично отримано позивачем 04 січня 2024 року (а.с.а.с. 21, 22).

13 лютого 2024 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду від представника відповідача надійшла заява, якою останній просить суду залишити позовну заяву без розгляду. Обґрунтовуючи зазначив, що до Закарпатського окружного адміністративного суду Борщ Ярослава Миколаївна звернулася з позовом про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень: від 08 травня 2023 року № 0-0715; від 08 травня 2023 року № 0-0715; від 08 травня 2023 року № 0-0715 у січні 2024 року, при цьому, вищевказані податкові повідомлення-рішення позивачем отримано 30 червня 2023 року, а отже звернення до суду з позовною заявою здійснено з порушенням строку, встановленого статтею 122 КАС України.

Позивач та його представник в підготовче засідання не з`явилися, хоча судом вживалися заходи щодо їх виклику, що передбачені Главою 7 Розділу І КАС України.

Судом вживалися заходи направлення позивачу ухвали про відкриття провадження у справі та повістки про виклик в судове засідання призначене на 04 березня 2023 року було надсилано з використанням системи ЄСІТС та доставлено в його електронний кабінет 07 лютого 2024 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, у зв`язку з чим представник позивача вважається належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання (а.с. 32).

Згідно із статтею 251 частиною 7 КАС України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Відповідно до статті 126 частини 10 КАС України вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і цій особі.

Враховуючи, що судом отримано підтвердження про доставлення копії ухвали про відкриття провадження у справі та повістки про виклик в судове засідання представнику позивача в його електронний кабінет, наявні підстави вважати, що її вручено й особі, яку він представляє тобто позивачу.

Суд виходить з того, що якщо представник позивача, який не з`явився в підготовче засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого судового рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному підготовчому засіданні. Отже, у даному випадку, неявка позивача та його представника у підготовче засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для відкладення розгляду справи.

Статтею 181 частиною 2 КАС України визначені причини відкладення судом підготовчого засідання. Зокрема, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку в випадках, визначених статтею 205 частиною 2 пунктами 1-3, 5 КАС України та в інших випадках, коли питання, визначені статтею 180 частиною 2 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті в даному підготовчому засіданні.

Згідно з статтею 205 частини 2 пункту 3 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Суд, враховуючи наявність достатньої кількості доказів у справі, а також скорочені строки розгляду вказаної справи, наявність правової позиції учасників справи щодо спірних правовідносин судом вирішено проводити розгляд справи у відсутності позивача та його представника. Відповідна ухвала зафіксована у протоколі судового засідання.

Окрім того, суд зауважує, що після проведеного підготовчого засідання у даній справи від представника позивача надійшло клопотання про розгляд даної справи без участі позивача та його представника.

В підготовчому засіданні представник відповідача підтримав заявлене клопотання про залишення позову без розгляду та просив задовольнити його в повному обсязі.

Вирішуючи питання щодо поважності підстав пропуску строку звернення до суду позивачем з вказаним позовом, суд враховує таке.

Відповідно до статті 122 частини 2 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не вставлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у постанові від 27 січня 2022 року у справі № 160/11673/20 дійшов висновку, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається у статті 122 частині 2 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини 3 якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Крім того, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами №№ 22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства".

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, зокрема просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 08 травня 2023 року № 0 -0715, № 0-0715 та № 0 -0715.

До суду з цим позовом позивач звернувся 08 січня 2024 року.

Судом встановлено, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення від 08 травня 2023 року за №№ 0-0715, 0-0715 та 0-0715 вручено особисто ОСОБА_1 30 червня 2023 року, про що свідчать підписи на корінцях податкових повідомлень-рішень (а.с. 37).

Таким чином з врахуванням шестимісячного строку звернення до адміністративного суду з позовом, суд констатує, що оскільки позивач отримав оскаржувані податкові повідомлення-рішення 30 червня 2023 року, то останнім днем звернення до суду із позовом про оскарження таки рішень є 31 грудня 2023 року.

Перелік святкових і неробочих днів міститься у статті 73 КЗпП України. Однак, у період дії воєнного стану не застосовуються норми статті 73 згідно із Законом України № 2136-IX від 15 березня 2022 року з урахуванням змін, внесених Законом України № 2352-IX від 01 липня 2022 року.

Оскільки 31 грудня у 2023 році припало на вихідний день неділя, то з врахуванням, того, що у період дії воєнного стану не застосовуються норми статті 73 КЗпП України позивач повинен був звернутися до суду із позовом 01 січня 2024 року. У такому випадку строк звернення до адміністративного суду не був би пропущений, про що йдеться й у статті 120 частині 6 КАС України.

В обґрунтування строку звернення до адміністративного суду позивач зазначає, що позивачем не отримано податкові повідомлення-рішення від 08 травня 2023 року за №№ 0-0715, 0-0715 та 0-0715. Зазначив, що податкова вимога позивачу була надіслана ГУ ДФС у Вінницькій області листом від 12 грудня 2023 року, та фактично отримано позивачем 04 січня 2024 року.

До заяви про поновлення строку звернення до суду, позивачем було долучено копію конверту та тренінг відправлення Укрпошта, з якого вбачається, що 12 грудня 2023 року Головним управлінням ДПС у Вінницькій області на адресу позивача було надіслано поштове відправлення (а.с.а.с. 23-25).

Суд не бере вказане до уваги, оскільки в даній справі позивач оскаржує податкові повідомлення-рішення, які прийняті Головним управлінням ДПС у Закарпатській області та отримані позивачем особисто 30 червня 2023 року, при цьому підставою для поновлення пропущеного строку вказує отриману 04 січня 2024 року податкову вимогу ГУ ДФС у Вінницькій області.

До Закарпатського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 з даним позовом звернулася лише 08 січня 2024 року.

Таким чином, звернувшись до суду лише 08 січня 2024 року з позовом про скасування спірних податкових-повідомлень рішень, які ним отримані 30 червня 2023 року, позивач пропустив шестимісячний строк звернення до суду, встановлений статтею 122 частиною 2 КАС України.

Необхідно вказати, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Однак, клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду, не містить посилання на обґрунтовані, поважні причини пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження ("Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Будь-яких поважних причин пропуску строку звернення до суду суд не вбачає, а позивач не заявляє. Доказів, які б підтверджували наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду матеріали справи не містять. Підстави для визнання причин пропуску звернення до суду поважними, відсутні.

Відповідно до статті 240 частини 1 пункту 8 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Оскільки з позовними вимогами позивач звернувся до суду поза межами встановленого статтею 122 КАС України, зазначені позивачем в заяві підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнані неповажними та необґрунтованими, суд вважає за необхідне, залишити позовну заяву без розгляду.

Одночасно, суд вважає за необхідне вказати, що норма 240 частини 1 пункту 8 КАС України є імперативною і у суду існує обов`язок, при встановленні судом факту пропуску строку звернення до адміністративного суду, залишити позовну заяву без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 248 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, Ужгород, вул. Волошина,52, код ЄДРПОУ ВП 44106694) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено КАС України. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 04 березня 2024 року було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Ухвалу у повному обсязі було виготовлено 07 березня 2024 року.

СуддяС.Є. Гаврилко