Справа № 340/1248/24
Суддя: К.М. ПРИТУЛА
Дата ухвалення: 2024-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 березня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/1248/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Притула К.М., перевіривши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «ГРАН-МАРКЕТИНГ» до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, Державної податкової служби України про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ :

Товариство з обмеженою відповідальністю «ГРАН-МАРКЕТИНГ» звернулось до суду із адміністративним позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Кіровоградській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 8897786/38857880 від 30.05.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 08.02.2023 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 1 від 08.02.2023 року датою її подання на реєстрацію;

- стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРАН-МАРКЕТИНГ» понесені судові витрати.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до п.п.3, 5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи подано позов у строк, установлений законом.

Суддя, ознайомившись з матеріалами позовної заяви, встановив, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Таким чином, за змістом наведеної вище процесуальної норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Отже, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

До того ж, суд зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Так, представник позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 30.05.2023, а до суду направила позовну заяву лише 01.03.2024, пропустивши шестимісячний строк звернення до суду.

Разом з позовною заявою, представником позивача надано заяву про поновлення строків звернення до суду, обґрунтоване тим, що тривалий час на підприємстві офіційно працює лише один директор - Вихристюк Олександр Сергійович, який виконує окрім представницьких функцій підприємства, всі технічні, адміністративні та інші зобов`язання, що виникають із діяльності Товариства. Про те, що у Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРАН-МАРКЕТИНГ» наявна податкова накладна, реєстрація якої зупинена, директор дізнався лише у січні 2024 року, коли йому зателефонувала бухгалтер Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦЕРСАНІТ МІНЕРАЛЗ» та повідомила про наявність зазначеної ситуації. З метою вирішення питання та проведення необхідних дій, спрямованих на розблокування податкової накладної, Товариством з обмеженою відповідальністю «ГРАН-МАРКЕТИНГ» з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 укладено Договір про надання бухгалтерських послуг від 05 лютого 2024 року, що додатково обґрунтовує підстави пропуску строку на звернення до суду в межах шестимісячного терміну.

Суд, надаючи оцінку наведеним доводам, не приймає їх до уваги та зазначає, що Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Такі обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Отже, доводи зазначені представником позивача в заяві, не спростовують той факт, що про прийняте рішення комісії Головного управління ДПС у Кіровоградській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 8897786/38857880 від 30.05.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 08.02.2023 року в Єдиному реєстрі податкових накладних представнику товариства з обмеженою відповідальністю «ГРАН-МАРКЕТИНГ» мало бути відомо ще в травні 2023 року.

Проаналізувавши зазначені обставини, суд вважає їх не достатніми та необґрунтованими для поновлення строку звернення з даними позовними вимогами до суду.

З огляду на викладене, позивачем не указано непереборних та об`єктивних перешкод, труднощів, які не залежали від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто в установлений законом процесуальний строк подання позову, а також коли саме такі труднощі припинили своє існування, що і зумовило звернення до суду з відповідним позовом.

Також, суд зазначає, що частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано: суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 01 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028 грн.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У даній справі подано позовну заяву, в якій заявлено дві вимог немайнового характеру: визнання протиправними та скасування рішення про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання здійснити реєстрацію в ЄРПН податкової накладної.

При визначенні розміру судового збору суд керується Законом України «Про судовий збір» з урахуванням судової практики Верховного Суду, викладеної в ухвалах від 23 липня 2020 року по справі №400/2907/19, від 11 вересня 2020 року по справі №200/1999/20-а з розгляду аналогічної категорії спорів.

Таким чином, судовий збір за подання до адміністративного суду вказаного позову включає дві немайнові вимоги: визнання протиправним та скасування рішення про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН за яку ставка судового збору становить 3028,00 грн та зобов`язання здійснити реєстрацію в ЄРПН - 3026,00 грн. Відтак, позивачу слід було сплатити судовий збір в сумі 6056,00 грн.

Однак, представником позивача не додано до суду доказів сплати судового збору у розмірі 6056,00 грн.

Таким чином, позивачу потрібно сплатити судовий збір у розмірі 6056,00 грн. та надати до суду оригінал відповідного розрахункового документу (квитанції, платіжного доручення тощо).

Відповідно до частин 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, позовну заяву слід залишити без руху зі встановленням терміну для усунення недоліків, які можуть бути усунуті шляхом надання суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з цим позовом та доказами поважності причин його пропуску та доказів сплати судового збору у встановленому законом розмірі та порядку.

Керуючись ст.ст. 122, 123 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду - залишити без задоволення.

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «ГРАН-МАРКЕТИНГ» до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, Державної податкової служби України про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду К.М. ПРИТУЛА