Справа № 260/10896/23
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2024-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

26 лютого 2024 року м. Ужгород№ 260/10896/23
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Плеханова З.Б.

при секретарі Ковач Н.М

за участю:

позивача: ОСОБА_1 ,представник позивача - адвокат Новікова І.С

відповідача: Управління поліції охорони в Закарпатській області , представник - Юрик Б.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Управління поліції охорони в Закарпатській області (вул. Ференца Ракоці, буд. 13 А,м. Ужгород, Закарпатська обл., Ужгородський р-н,88000) про визнання наказів про звільнення незаконними, поновлення на посаді

В С Т А Н О В И В:

14 грудня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління поліції охорони в Закарпатській області (вул. Ференца Ракоці, буд. 13 А, м. Ужгород, Закарпатська обл., Ужгородський р-н,88000) , яким просить:

1.Визнати протиправним та скасувати Наказ Управління поліції охорони в Закарпатській області №266 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Управління поліції охорони в Закарпатській області» від 09 листопада 2023 року в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 .

2.Визнати протиправним та скасувати Наказ Управління поліції охорони в Закарпатській області №166 о/с «По особовому складу» від 09 листопада 2023 року про звільнення зі служби ОСОБА_1 .

3. Поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського-водія взводу реагування Мукачівського районного відділу Управління поліції охорони в Закарпатській області з 09 листопада 2023 року, тобто з дня звільнення.

4.Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення на посаді.

5. Розгляд справи проводити у спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін відповідно до ст.ст. 257-262 КАС України.

Позовні вимоги обґрунтовано тим , що підставою для звільнення зі служби в поліції слугувало грубе порушення Правил дорожнього руху України, вимог керівництва з питань дотримання транспортної дисципліни, відмови від огляду на стан сп`яніння, скоєнні дорожньо-транспортної пригоди, перешкоджанні при проведенні службового розслідування, а також керуванні транспортним засобом у стан0і алкогольного сп`яніння, поліцейського-водія взводу реагування Мукачівського районного відділу Управління поліції охорони в Закарпатській області старшого сержанта ОСОБА_1 , відповідно до пункту 7частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнено із служби в поліції. Зазначає, що як вбачається з вказаного наказу, проведеним службовим розслідуванням встановлено, що 08 листопада 2023 року близько 20:00 поліцейський-водій взводу реагування Мукачівського районного відділу Управління поліції охорони в Закарпатській області старшого сержанта ОСОБА_1 перебуваючи поза службою та керуючи автомобілем марки «ЗАЗ Таврія», д.н.з. НОМЕР_1 виїжджаючи з другорядної дороги не надав переваги в русі на вул. Духновича в с. Поляна , чим самим допустив зіткнення з автомобілем марки «Тойота Камрі», д.н.з. НОМЕР_2 .

Вважає, що службове розслідування по даному факту було неповним та необ`єктивним, не ґрунтувалося на засадах неупередженості та рівності працівників, а за такий короткий проміжок часу комісією не могло було встановлено всіх обставин події.

На думку сторони позивача, сам факт дорожньо-транспортної пригоди за участю працівника поліції не може беззаперечно вважатися дисциплінарним проступком останнього. При цьому, жодних доказів перебування у стані алкогольного сп`яніння, перешкоджанні при проведенні службового розслідуванні матеріали дисциплінарного провадження не містять.

Крім того, зазначено, що момент дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_1 перебував поза службою, а тому ця подія не могла нанести ніякої шкоди іміджу Національної поліції, а також зашкодити чи негативного вплинути на репутацію поліцейських. Тому, навіть за умови наявності в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, накладення найсуворішого виду стягнення не відповідає особі порушника, ступеню його вини, попередній поведінці та ставленню до служби позивача, негативним наслідкам від вчиненого проступку.

Враховуючи вищевикладене, вважає, що накази Управління поліції охорони в Закарпатській області про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та його звільнення зі служби є протиправними та підлягають скасуванню з поновленням позивача на посаді.

20 грудня 2023 року ухвалою ЗОАС було відкрито загальне позовне провадження та зобов`язано відповідача надати суду в термін 10 днів з дня отримання даної ухвали: особову справу ОСОБА_1 , довідку про заробітну плату відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ від 08.02.1995 р. № 100 із зазначенням середньомісячної , середньоденної заробітної плати; матеріали службового розслідування.

02 січня 2024 року від Управління поліції охорони в Закарпатській області на виконання ухвали суду від 20 грудня 2023 року надійшли витребовувані судом документи.

09 січня 2024 року від Управління поліції охорони в Закарпатській області надійшов відзив на позов, в якому викладено заперечення, обґрунтовані тим, що посадовими особами Управління поліції охорони в Закарпатській області, по факту дорожньо - транспортної пригоди, наказом УПО в Закарпатській області від 09.11.2023 №265 призначено службове розслідування. В ході проведення службового розслідування поліцейський - водій взводу реагування Мукачівського РВ УПО в Закарпатській області старший сержант поліції ОСОБА_2 від надання пояснення відмовився, скориставшись ст. 63 Конституції України.

Враховуючи те, що ОСОБА_2 категорично відмовився від проходження освідчення на стан алкогольного сп`яніння, що зафіксовано на нагрудну бодікамеру, його дії кваліфіковано за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 КУпАП.

Таким чином, у ході службового розслідування встановлено, що ОСОБА_2 проігнорував вимоги Закону України «Про Національну поліцію», а також Дисциплінарного статуту Національної поліції України у частині обов`язку неухильно дотримуватися положення Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, тобто вчинив дисциплінарний проступок, який полягає у відмові особи, яка керує транспортним засобом від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, допущенні порушень транспортної дисципліни під час керування автомобілем (порушення ПДР поліцейським, який повинен показувати громадськості приклад гідної поведінки та безумовного дотримання законів та Правил дорожнього руху), за що підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності.

Зазначено, що порушення службової дисципліни, допущене ОСОБА_3 в умовах воєнного стану, відповідно до абзацу 4 частини 2 статті 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, надає йому статусу грубого дисциплінарного проступку, оскільки на даний час в умовах війни, на якій гинуть поліцейські, виконуючи Присягу поліцейського, покладаються особливо важливі функції із забезпечення публічного порядку та безпеки і недопущення дестабілізації обстановки в цілому.

Обставин, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_4 під час службового розслідування не встановлено. Обставинами, що обтяжує ступінь і характер відповідальності В, ОСОБА_5 є грубе порушення Правил дорожнього руху, керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, скоєння ДТП та його поведінка (яка виразилася у неетичних висловлюваннях під час документування події за його участі, перешкоджанні поліцейським у виконанні ними службових обов`язків, перешкоджання ним проведенню службового розслідування, що свідчить про порушення поліцейським пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893).

Враховуючи наведене, на підставі висновку за наслідками службового розслідування, УПО в Закарпатській області наказом № 266 від 09.11.2023 за скоєння дисциплінарного проступку, що виразилося у грубому порушенні вимог пунктів 1, 2, 3, 6, 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, недотримання вимог пункту 1, 3 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-УНІ «Про Національну поліцію», абзаців 1, 3, 7, 8, 10 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, а також пункту 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, що виразилось у грубому порушенні Правил дорожнього руху України, Правил етичної поведінки поліцейського, вимог керівництва з питань дотримання транспортної дисципліни, відмові від огляду на стан сп`яніння, перешкоджанні поліцейським під час виконання ними службових обов`язків, перешкоджанні при проведенні службового розслідування, а також керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, поліцейського-водія взводу реагування Мукачівського РВ УПО в Закарпатській області сержанта поліції ОСОБА_1 , відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити із служби в поліції. Наказом УПО в Закарпатській області №166 о/с від 09.11.2023 року старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського-водія взводу реагування Мукачівського РВ УПО в Закарпатській області, звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77, з 09 листопада 2023 року. На підставі чого просить в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

26 лютого 2024 року від Управління поліції охорони в Закарпатській області надійшли пояснення, в яких зазначено, що за наслідком системного аналізу матеріалів службового розслідування, вважає, що дисциплінарною комісією підтверджено порушення позивачем службової дисципліни. УПО в Закарпатській області правомірно обрано ОСОБА_1 такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства, і такий захід дисциплінарного впливу застосовано обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований. Відсутність адміністративного притягнення до відповідальності ОСОБА_1 не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, УПО в Закарпатській області має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції. При цьому звертає увагу, що звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби не пов`язано із кримінально-правовою, цивільно - правовою чи адміністративно-правовою кваліфікацією тих самих діянь, які водночас стали підставою для ініціювання службового розслідування.

Крім того зазначено, щодо посилань позивача на те, що як проведення службового розслідування, так і його реалізація були здійснені менше, ніж за один робочий день, пояснюють, що відповідно до вимог ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником, тобто, в свою чергу, встановлює граничні строки проведення службового розслідування та не забороняє проведення службового розслідування в більш короткі строки, особливо в умовах воєнного стану. Так само, законодавцем не встановлено обмежень щодо проведення службового розслідування, накладення дисциплінарного стягнення у вихідний день. При цьому, зазначено, що ОСОБА_1 не скористався правом на надання пояснень при проведенні службового розслідування, таким чином оскаржувані накази, прийняті за наслідками службового розслідування, відповідають критеріям щодо обґрунтованості та права особи на участь у процесі прийняття рішення.

В судовому засіданні представник позивача, позивач підтримали позов з мотивів наведених у позові.

Представник відповідача заперечив проти позову з мотивів викладених у відзиві на позов та поясненнях.

Вивчивши матеріали справи, матеріали службового розслідування, матеріали особової справи позивача, заслухавши представників сторін, суд дійшов до наступних висновків.

Матеріали службового розслідування містять наступне.

08 листопада 2023 року близько 20:00 в с. Поляна Свалявського району трапилась дорожньо - транспортна пригода за участю поліцейського - водія взводу реагування Мукачівського РВ УПО Закарпатської області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , який рухаючись на автомобілі марки «ЗАЗ Таврія», д.н.з. НОМЕР_1 по вул. Духновича в с. Поляна, який допустив зіткнення з автомобілем марки «Тойота Камрі», д.н.з. НОМЕР_2 . під керуванням громадянина ОСОБА_6

Автомобілі «ЗАЗ Таврія» та «Тойота Камрі» зазнали механічних пошкоджень.

08 листопада 2023 року відносно ОСОБА_1 працівниками ГРПП відділення поліції №1 (м. Свалява) Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області складено адміністративні протоколи серії ААБ № 045566 за ознаками ст.124 КУпАП, протокол серії ААБ №045561 за ознаками ч.І ст.130 КУпАП та винесено постанову серії БАТ № 8103867 за ознаками ч. 1 ст. 126 КУпАП.

Згідно протоколу від 08 листопада 2023 року серії ААБ №045561 за ч.І ст. 130 КУпАП встановлено, що ОСОБА_1 керував автомобілем ЗАЗ Славута д.н.з. НОМЕР_3 в с.Поляна, вул. Духновича, в стані алкогольного сп`яніння.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 08.11.2023 серії ААБ № 045566 за ст.124 КУпАП встановлено, що ОСОБА_1 рухаючись по другорядній дорозі на автомобілі ЗАЗ Славута д.н.з. НОМЕР_3 в с.Поляна, не надав перевагу в русі та допустив зіткнення з іншим транспортним засобом, який рухався по головній дорозі.

Згідно постанови серії ЕАТ8103867 за ч.І ст.126 КУпАП, встановлено, що ОСОБА_1 керував автомобілем ЗАЗ Славута д.н.з. НОМЕР_3 та не пред`явив посвідчення водія, страховий поліс та реєстраційні документи на автомобіль.

В усіх вищевказаних протоколах зазначено , що ОСОБА_1 відмовився надавати пояснення та підписувати протоколи .

09 листопада 2023 року УПО в Закарпатській області видано Наказ №265 "Про призначення службового розслідування".

Опитаний в ході службового розслідування начальник Мукачівського РВ УПО в Закарпатській області підполковник поліції ОСОБА_7 , повідомив, що 08.11.2023 близько 21:05 ним було отримано інформацію, що поліцейський - водій взводу реагування Мукачівського РВ УПО Закарпатської області скоїв дорожньо - транспортну пригоду. Після чого, ОСОБА_8 одразу повідомив про дану подію керівництво УПО області та виїхав на місце події. Прибувши на місце події в с. Поляна на місці події знаходився ОСОБА_2 та працівники поліції відділення поліції №1 (м. Свалява) Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області. Також, ОСОБА_8 в своєму поясненні зазначив, що під час перебування на місці події та спілкуванні з ОСОБА_3 в останнього були явні ознаки алкогольного сп`яніння, а саме різкий запах алкоголю з ротової порожнини та нечітка вимова.

Опитаний старший інженер сектору технічної охорони Мукачівського РВ УПО в Закарпатській області майор поліції ОСОБА_9 , повідомив, що будучи відповідальним по Мукачівському РВ УПО Закарпатської області, 08.11.2023 року о 21:07 йому на мобільний телефон зателефонував начальник СРПП відділення поліції № 1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області Л. Сакаль та повідомила, що працівник Мукачівського РВ УПО в Закарпатській області В. Шипов, перебуваючи по службою допустив зіткнення на автомобілі марки «Таврія», дн.з. НОМЕР_1 по вул. Духновича в с. Поляна. О 21:08 ним було повідомлено начальника Мукачівського РВ УПО в Закарпатській області підполковника поліції Ю. Огняника та чергову частину сектору ОАЗОР УПО Закарпатської області. По прибутті на місце події спільно з начальником Мукачівського РВ УПО в Закарпатській області підполковником поліції Ю. Огняником було встановлено, що поліцейський - водій взводу реагування Мукачівського РВ УПО Закарпатської області старший сержант поліції В. Шипов перебуваючи поза службою в цивільному одязі та керуючи автомобілем марки «Таврія», д.н.з. НОМЕР_1 по вулиці Духновича, в с. Поляна Свалявського району допустив зіткнення з автомобілем марки «Тойота», д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням громадянина ОСОБА_6 . Крім цього, ОСОБА_10 зазначив, що ОСОБА_2 знаходиться в стані алкогольного сп`яніння, поводився агресивно, на зауваження про правильну поведінку не реагував, відмовлявся показувати будь-які документи на транспортний засіб. Також, у ОСОБА_4 були явні ознаки алкогольного сп`яніння, а саме різкий запах алкоголю з ротової порожнини та нечітка вимова.

Опитаний громадянин ОСОБА_6 , водій автомобіля марки «Тойота» повідомив, що 08.11.2023 близько 20:00 повертаючись додому на власному автомобілі марки «Тойота», д.н.з. НОМЕР_2 у с. Поляна та рухаючись по вул. Духновича, з вул. Маяковського в його задню частину автомобіля в`їхав автомобіль марки «Таврія», д.н.з. НОМЕР_1 . Після чого його розвернуло на мосту, в результаті чого пошкоджено передню частину автомобіля. Вийшовши з автомобіля Русин 1.1, одразу зателефонував до поліції.

В ході проведення службового розслідування поліцейський - водій взводу реагування Мукачівського РВ УПО в Закарпатській області старший сержант поліції ОСОБА_2 від надання пояснення відмовився, скориставшись ст. 63 Конституції України.

Працівники поліції відділення поліції №1 (м. Свалява) Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області запропонували ОСОБА_11 пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці ДТП за допомогою приладу алкотестер «Драгер», також у медичному закладі. Однак, ОСОБА_2 від огляду на стан сп`яніння за допомогою алкотестер «Драгер» на місці події та від медичного огляду відмовився, що зафіксовано на нагрудні бодікамери працівника СРПП відділення поліції №1 (м. Свалява) Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області. При цьому, з яких причин ОСОБА_2 відмовився пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння, працівникам СРПП не зазначив.

09 листопада 2023 за вих. № 1549/43/26/4/01-2023 до відділення поліції № 1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області надіслано запит з проханням надати відеозапис з нагрудних бодікамер працівників СРПП, відзнятий під час складання адміністративних матеріалів на ОСОБА_4 , 09.11.2023 за вих. № 9429/106/26/2-2023 отримано відповідь та вищевказані відеоматеріали.

09 листопада 2023 за вих. № 1553/43/26/4/01-2023 надіслано запит до ТОВ «БЕЛІВЕР» з проханням надати відеозапис з камер спостереження розташованих на магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою Мукачівський р-он, с. Поляна, вул. Духновича б4, 09.11.2023 за вих. № 48-11/23 отримано відповідь та вищевказані відеоматеріали.

Дисциплінарною комісією переглянуто отриманий відеозапис з нагрудних бодікамер працівників СРПП на яких зафіксовано відмову ОСОБА_4 від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння на місці ДТП за допомогою приладу алкотестер «Драгер» та від проходження медичного огляду у медичному закладі. Крім цього, на бодікамерах зафіксовано факт відмови від ознайомлення ОСОБА_2 зі складеним відносно нього адміністративними матеріалами

У ході перегляду вказаного відеозапису в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_2 неетично вів по відношенню до осіб, які знаходилися на місці ДТП, зауважував , що у нього велика вислуга в органах поліції . На відеозаписі зафіксоване велику кількість людей в місці скоєння ДТП , оскільки така сталася на мосту ,де рух було перекрито.

03 лютого 2021 та 14 жовтня 2023 року від ОСОБА_4 відібрано письмове зобов`язання про те, що він ознайомлений з основними вимогами Закону України «Про дорожній рух», постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 «Про Правила дорожнього руху» та Законом України від 24.09.2008 № 586 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху», вимогами наказів і вказівок Національної поліції України, протоколу № 13 наради керівництва Національної поліції України від 05.06.2019 в частинах щодо безумовного дотримання транспортної дисципліни, забезпечення безпеки дорожнього руху та Правил дорожнього руху України.

Попереджений про кримінальну та адміністративну відповідальність за порушення ПДР України.

Вказаним документом ОСОБА_2 зобов`язався:

1. Безумовно дотримуватись Правил дорожнього руху.

2. Не керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу.

3. Під час руху враховувати дорожню обстановку, витримувати безпечну дистанцію, дотримуватися встановленої швидкості руху, слідкувати за технічним станом транспортних засобів.

4. При участі в дорожньому русі, незалежно від того, чи перебуває за кермом транспортного засобу, або в якості пішохода, бути взірцем у дотримані Правил дорожнього руху України.

5. Негайно, письмово інформувати безпосереднього керівника про факти притягнення його до відповідальності за порушення Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001, або про його участь у дорожньо - транспортній пригоді.

6. Інформувати безпосереднього керівника про придбання чи прийняття у користування транспортного засобу.

Також, вказаним зобов`язанням ОСОБА_2 попереджений про безальтернативне звільнення за керування транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, оскільки такий дисциплінарний проступок несумісний з службою в поліції.

Копію зобов`язання додано до матеріалів службового розслідування.

09 листопада 2023 року дисциплінарною комісією складено Висновок про наслідки службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни та вчинення адміністративного правопорушення поліцейським - водієм взводу реагування Мукачівського РВ УПО в Закарпатській області старшим сержантом поліції ОСОБА_12 , де констатовано:

- ОСОБА_2 проігнорував вимоги Закону України «Про Національну поліцію», а також Дисциплінарного статуту Національної поліції України у частині обов`язку неухильно дотримуватися положення Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, тобто вчинив дисциплінарний проступок, який полягає у відмові особи, яка керує транспортним засобом від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, допущенні порушень транспортної дисципліни під час керування автомобілем (порушення ПДР поліцейський, який повинен показувати громадськості приклад гідної поведінки та безумовного дотримання законів та Правил дорожнього руху), за що підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності.

- Допущені ОСОБА_3 порушення службової дисципліни стали можливими внаслідок грубого ігнорування ним вимогами пунктів 1, 2, 3, 6, 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, недотримання вимог пункту 1, 3 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію», а також пункту 12.1 Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, а також вимог Присяги, яку він підписав, та ігнорування ним обов`язками поліцейського щодо неухильного дотримання положень Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану України», наказів Національної поліції України від 23.02.2022 № 171 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру Національної поліції України й ситуаційних центрів головних управлінь Національної поліції в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності», від 08.04.2022 № 242 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», а також нехтування принципами, що регламентують діяльність поліції та обов`язками поліцейського, які є невід`ємною частиною дотримання службової дисципліни поліцейським.

Порушення службової дисципліни, допущене ОСОБА_3 в умовах воєнного стану, відповідно до абзацу 4 частини 2 статті 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, надає йому статусу грубого дисциплінарного проступку, оскільки на даний час на в умовах війни, на якій гинуть поліцейські, виконуючи Присягу поліцейського, покладаються особливо важливі функції із забезпечення публічного порядку та безпеки і недопущення дестабілізації обстановки в цілому.

Обставин, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_4 під час службового розслідування не встановлено. Обставинами, що обтяжує ступінь і характер відповідальності ОСОБА_13 є грубе порушення Правил дорожнього руху, керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння та скоєння ДТП.

Таким чином, обставини даної події стали можливі внаслідок особистої безвідповідальності з боку ОСОБА_4 , нехтування ним вимог пунктів 1, 2, 3, 6, 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, недотримання вимбг пункту 1, 3 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію», а також а також пунктів 2.1, 2.5, 16.11 Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, що виразилось у грубому порушенні Правил дорожнього руху України, вимог керівництва з питань дотримання транспортної дисципліни, що призвело до надзвичайної події, скоєння дорожньо - транспортної пригоди у стані алкогольного сп`яніння.

Дисциплінароною комісією зазначено, що:

1. Проведення службового розслідування закінчити.

2.Відомості, що стали підставою для проведення службового розслідування, вважати такими, що підтвердилися.

3. За скоєння дисциплінарного проступку, що виразилося у грубому порушенні вимог пунктів 1, 2, 3, 6, 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, недотримання вимог пункту 1, 3 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію», а також а також пунктів 2.1, 2.5, 16.11 Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, що виразилось у грубому порушенні Правил дорожнього руху України, вимог керівництва з питань дотримання транспортної дисципліни, відмові від огляду на стан сп`яніння, скоєнні дорожньо-транспортної пригоди, перешкоджанні при проведенні службового розслідування, а також керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, поліцейського - водія взводу реагування Мукачівського районного відділу Управління поліції охорони в Закарпатській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити із служби в поліції.

На підставі висновку за наслідками службового розслідування, УПО в Закарпатській області наказом № 266 від 09.11.2023 за скоєння дисциплінарного проступку, що виразилося у грубому порушенні вимог пунктів 1, 2, 3, 6, 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, недотримання вимог пункту 1, 3 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України від 02.07.2015 № 580-УНІ «Про Національну поліцію», абзаців 1, 3, 7, 8, 10 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, а також пункту 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, що виразилось у грубому порушенні Правил дорожнього руху України, Правил етичної поведінки поліцейського, вимог керівництва з питань дотримання транспортної дисципліни, відмові від огляду на стан сп`яніння, перешкоджанні поліцейським під час виконання ними службових обов`язків, перешкоджанні при проведенні службового розслідування, а також керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, поліцейського-водія взводу реагування Мукачівського РВ УПО в Закарпатській області сержанта поліції ОСОБА_1 , відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити із служби в поліції.

Наказом УПО в Закарпатській області №166 о/с від 09.11.2023 року По особовому складу старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського-водія взводу реагування Мукачівського РВ УПО в Закарпатській області, звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77, з 09 листопада 2023 року.

В судовому засіданні позивача зазначив, що його вина у вчиненні ДТП та перебуванні в стані алкогольного спяніння не доведена в судовому порядку, а щодо факту ненадання документів на місці вчинення ДТП , то він не заперечував.

Мотиви та норми права застосовані судом.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до статті 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами. 2. На працівників поліції (поліцейських та державних службовців) поширюється дія Закону України "Про запобігання корупції".

Згідно ст. 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Обов`язки поліцейського визначені у статті 18 Закону № 580-VIII:

Поліцейський зобов`язаний:1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно- правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема до медичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом..

Статтею 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, серед іншого за п.6 ч.1 - у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби.

Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII затверджено ДИСЦИПЛІНАРНИЙ СТАТУТ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ УКРАЇНИ, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, (далі- Дисциплінарний статут) дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Згідно із ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Частиною 10 статті 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначається Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893..

Відповідно до п. 1 Розділу II Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

За приписами п.4 вказаного Розділу цього Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з п.2 розділу VI цього Порядку підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. Пунктом 7 Порядку № 893 визначено, що висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.

Пунктом 7 розділу IV Порядку визначено, що кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування..

У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до п. 1 Розділу VII Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до ч. 2 ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частиною 7 цією статті Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Частиною 1 статті 77 Закону №5 80-VIII визначено підстави звільнення поліцейських зі служби в поліції. Зокрема, пунктом 6 частини 1 вказаної статті визначено як підставу звільнення, реалізацію дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Правила етичної поведінки поліцейського, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 розділу IV вказаних Правил поліцейський виконує свої службові обов`язки в тісній співпраці та взаємодії з населенням, територіальними громадами та громадськими об`єднаннями на засадах партнерства і спрямовує свою діяльність на задоволення їхніх потреб.

2. Незалежно від посади чи звання у відносинах із населенням поліцейський зобов`язаний:

- бути тактовним та доброзичливим;

- висловлювати вимоги чи зауваження, що стосуються особи, у ввічливій та переконливій формі;

3. За будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Пунктом 1.3 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001, передбачено, що учасники дорожнього руху зобов`язані знати й неухильно виконувати вимоги цих Правил, а також бути взаємно ввічливими.

У відповідності до пункту 2.5. ПДР України, водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до вимог п. 2.9 «а» ПДР України водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння або перебуваючи під впливом наркотичних чи токсичних речовин.

Відповідальність за порушення зазначених вимог ПДР України передбачена ст. 130 КУпАП.

Згідно з п. 6 розділу II Порядку МВС №100 поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події.

У подальшому за порушення п. 2.5 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 (далі - ПДР), (Водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції) відносно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення від 08.11.2023 серії ААБ № 045561 за ч. 1 ст. 130 КУпАП (Керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції), протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ 045566 від 08.11.2023 за ст.124 КУпАП та постанову серії ЕАТ8103867 за ч.І ст.126 КУпАП.

Відповідно до п. 2 розділу І «Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції» (далі за змістом - Інструкція), огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України (далі - поліцейський) є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану.

Ознаками наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, згідно з п. 4 розділу І Інструкції, є:, наявність однієї чи декількох ознак стану алкогольного сп`яніння (крім запаху алкоголю з порожнини рота); звужені чи дуже розширені зіниці, які не реагують на світло; сповільненість або навпаки підвищена жвавість чи рухливість ходи, мови; почервоніння обличчя або неприродна блідість.

Відповідно до п. 12 розділу II Інструкції, у разі наявності підстав вважати, що водій транспортного засобу перебуває у стані наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, згідно з ознаками, визначеними в пункті 4 розділу І цієї Інструкції, поліцейський направляє цю особу до найближчого закладу охорони здоров`я.

Підпункту 2 пункту 6 розділу IX «Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі» передбачає, що у разі відмови водія транспортного засобу від проведення огляду в закладі охорони здоров`я поліцейський в присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії водія щодо ухилення від огляду

Працівник поліції згідно Присяги та Правил поведінки не повинен за будь- яких умов зраджувати моральним принципам служби, що відповідають вимогам держави і очікуванням суспільства, їх неухильне дотримання - справа честі і обов`язку кожного працівника.

Спільним Наказом МВС України та МОЗ України від 09.11.2015 № 1452/735 затверджена Інструкція про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Ознаками наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, є: наявність однієї чи декількох ознак стану алкогольного сп`яніння (крім запаху алкоголю з порожнини рота); звужені чи дуже розширені зіниці, які не реагують на світло; сповільненість або навпаки підвищена жвавість чи рухливість ходи, мови; почервоніння обличчя або неприродна блідість. ( п.4 ч.1 Інструкції).

Огляд на стан сп`яніння проводиться:

поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом (далі спеціальні технічні засоби);

лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку).(п.6 ч.1 Інструкції).

У разі відмови водія транспортного засобу від проходження огляду на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу або його незгоди з результатами огляду, проведеного поліцейським, такий огляд проводиться в найближчому закладі охорони здоров`я, якому надано право на його проведення відповідно до статті 266 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі заклад охорони здоров`я).( п.7 ч.1 Інструкції).

За наявності ознак, передбачених пунктом 3 розділу І цієї Інструкції, поліцейський проводить огляд на стан сп`яніння за допомогою спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом.( п. ч.2 Інструкції)

Установлення стану алкогольного сп`яніння здійснюється на підставі огляду, який проводиться згідно з вимогами цієї Інструкції поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів, показники яких після проведення тесту мають цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові. Огляд у закладах охорони здоров`я щодо виявлення стану сп`яніння проводиться лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту), який пройшов тематичне удосконалення за відповідною програмою згідно з чинним законодавством. Предметом дослідження біологічного середовища можуть бути слина, сеча та змиви з поверхні губ, шкірного покриву обличчя і рук.. Для дослідження біологічного середовища може використовуватися кров, якщо в обстежуваної особи неможливо взяти зразки біологічних середовищ, вказаних у пункті 12 цього розділу.

Постановою КМУ від 17 грудня 2008 р. N 1103 затверджено Порядок направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду а місці зупинки транспортного засобу або висловив незгоду його результатами, направляється поліцейським для проведення огляду до відповідного закладу охорони здоров`я.

7. Поліцейський забезпечує проведення огляду водія транспортного засобу в закладі охорони здоров`я не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення відповідних підстав. 8. У разі відмови водія транспортного засобу від проведення огляду в закладі охорони здоров`я поліцейський в присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії водія щодо ухилення від огляду.

Абзацами другим та четвертим частини п`ятої статті 14 Закону України «Про дорожній рух» передбачено, що учасники дорожнього руху зобов`язані: знати і неухильно дотримувати вимог цього Закону, Правил дорожнього руху та інших нормативно-правових актів з питань безпеки дорожнього руху; виконувати розпорядження органів державного нагляду та контролю щодо дотримання законодавства про дорожній рух.

Згідно з положеннями статті 52 цього Закону одним із таких органів державного контролю є Національна поліція.

Відповідно до абзацу третього частини другої статті 16 вказаного Закону водій зобов`язаний виконувати передбачені законом вимоги поліцейського, що даються в межах його компетенції, передбаченої чинним законодавством, Правилами дорожнього руху та іншими нормативними актами.

Пунктом 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, встановлено, що водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Таким чином, водій зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені Законом України «Про дорожній рух» і Правилами дорожнього руху, зокрема виконувати розпорядження поліцейського, яке він дає на підставі цих Правил чи інших нормативних актів. Одним з таких розпоряджень поліцейського є вимога пройти саме медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного спяніння. Дотримання водієм транспортного засобу процедури проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння на вимогу працівників поліції є його обов`язком.

Судом встановлено , що позивач відмовився від проходження медичного огляду на місці зупинки, а також від пропозиції медичного працівника у медичному закладі щодо проходження медичного огляду на стан спяніння.

Отже, у ході службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 проігнорував вимоги Закону України «Про Національну поліцію», а також Дисциплінарного статуту Національної поліції України у частині обов`язку неухильно дотримуватися положення Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, тобто вчинив дисциплінарний проступок, який полягає у відмові особи, яка керує транспортним засобом від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, допущенні порушень транспортної дисципліни під час керування автомобілем (порушення ПДР поліцейським, який повинен показувати громадськості приклад гідної поведінки та безумовного дотримання законів та Правил дорожнього руху), а також негідної поведінки, яка виразилася у неетичних висловлюваннях під час документування події за його участі, перешкоджанні поліцейським у виконанні ними службових обов`язків, за що підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності.

Підставою для звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції слугував Висновок від 09.11.2023, складений за наслідком проведення службового розслідування, яким встановлено порушення останнім службової дисципліни.

Згідно з цим Висновком, дисциплінарною комісією встановлено допущення ОСОБА_1 порушення службової дисципліни, що виразилось у порушенні Присяги працівника поліції, невиконанні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-УІІІ. п.п. 1, 4, 6 ч.З ст. 1 Дисциплінарного статуту, п.2.5, пп.а п.2.9, пу. 2.10 ПДР України, абз.2, 3 п.1 'розділу II (з урахуванням п. З розділу IV) Правил №1179 та п. 6 розділу II Порядку МВС №100, та прийнято рішення про застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Отже, за наслідком системного аналізу матеріалів службового розслідування, суд констатує , що дисциплінарною комісією підтверджено порушення позивачем службової дисципліни.

УПО в Закарпатській області правомірно обрано ОСОБА_1 такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства, і такий захід дисциплінарного впливу застосовано обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Відсутність адміністративного притягнення до відповідальності ОСОБА_1 не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, УПО в Закарпатській області має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 06 березня 2019 року у справі №816/1534/16; від 13.10.2020 у справі №805/3079/17-а, від 06.03.2019 у справі №816/1534/16, від 26.11.2020 у справі №580/1415/19, від 29.06.2021 у справі №826/7187/17, від 24.09.2020 у справі №420/602/19, від 28.11.2019 у справі №120/860/19-а, від 29.06.2021 у справі №826/7187/17.

При цьому, наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за відповідних підстав.

Аналогічна правова позиція неодноразово була викладена Верховним Судом, зокрема у постановах від 12 грудня 2019 року у справа №816/70/16, від 01 квітня 2020 року у справа №806/647/15, від 21 січня 2021 року у справі № 826/4681/18.

При цьому слід враховувати, що звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби не пов`язано із кримінально-правовою, цивільно- правовою чи адміністративно-правовою кваліфікацією тих самих діянь, які водночас стали підставою для ініціювання службового розслідування.

Вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 19 травня 2022 року у справі № 480/4079/18.

Щодо тверджень позивача, що проведення службового розслідування, так і його реалізація були здійснені менше, ніж за один робочий день, то відповідно до вимог ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником, тобто, в свою чергу, встановлює граничні строки проведення службового розслідування та не забороняє проведення службового розслідування в більш короткі строки, особливо в умовах воєнного стану. Так само, законодавцем не встановлено обмежень щодо проведення службового розслідування, накладення дисциплінарного стягнення у вихідний день. При цьому, ОСОБА_1 не скористався правом на надання пояснень при проведенні службового розслідування, таким чином оскаржувані накази, прийняті за наслідками службового розслідування, відповідають критеріям щодо обґрунтованості та права особи на участь у процесі прийняття рішення..

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися в контексті правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 06 жовтня 1982 року у справі "Х.v. Austria" » про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 07.10.1987 р. у справі С. v. the United Kingdom" про неприйнятність заяви №11882/85).

Постановою Верховного Суду від 28.05.2021 року, №815/2657/17 викладена правова позицію щодо відмови поліцейського від медичного свідчення на стан алкогольного сп`яніння, а саме «працівник поліції та особа, яка приймала Присягу на вірність Законам України, у випадку необґрунтованих претензій з боку працівників патрульної служби під час зупинки та перевірки документів, повинна була погодитись на вимогу патрульних, пройти перевірку на спеціальному приладі чи медичне обстеження, спростувати доводи та пояснення патрульних щодо наявності у неї ознак алкогольного сп`яніння.»

Суд також звертає увагу на те, що позивач відмовлявся надавати пояснення як під час службового розслідування, так і під час вчинення ДТП, відмовлявся від підпису протоколів про адмінправопорушення , тобто не спростував жодних обставин, про які зазначено як в протоколах та під час спілкування на місці вчинення ДТП та під час проведення сулжбового розслідування, що суд вважає недопустимим у поведінці працівника поліції та особи, яка приймала Присягу на вірність Законам України і тим більше під час воєнного стану.

Отже, в контексті спірних правовідносин в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Дискредитація звання рядового і начальницького складу національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни та має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку. При цьому, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Отож, вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях, незалежно від того, яку адміністративно-правову кваліфікацію ці ж самі діяння отримали в межах справ про адміністративні правопорушення та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.

Судом встановлено, що позивачем на місці ДТП у спілкуванні з поліцейськими та свідком було допущено порушення вищевказаних етичних норм, що виразилося у неконтрольованій поведінці та емоціях, у очевидному факті ненадання документів працівникам поліції.

З приводу посилання позивача та його представника на той факт, що факт перебування у стані алкогольного спяніння та недоведення вини у чиненні ДТП, то суд звертає увагу на наступне.

Велика Палата Верховного Суду у справі № 9901/159/19 зазначає, що адміністративна і дисциплінарна відповідальність є різними видами юридичної відповідальності, мають різний склад порушення, тому притягнення чи непритягнення до дисциплінарної відповідальності не може обумовлюватись наявністю чи відсутністю складу іншого правопорушення чи фактом притягнення до іншого виду відповідальності. Суд у межах розгляду цієї справи не досліджує питання наявності або відсутності вини позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, а надає правову оцінку обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку.

Така правова позиція викладена також в постановах Великої Палати Верховного Суду від 16 жовтня 2018 року у справі № 800/531/17 та від 12 лютого 2019 року у справі № 9901/711/18.

Установлення наявності або відсутності складу дисциплінарного проступку не входить до компетенції суду під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, оскільки суд у межах розгляду цієї справи не досліджує питання наявності або відсутності вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, а надає правову оцінку обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку в частині порушення норм професійної етики.

Така правова позиція також викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 жовтня 2017 року у справі № 800/531/17.

Вказаними вище діями позивач грубо порушив норми професійної етики. Такі дії позивача суперечать основним принципам, моральним нормам та правилам поліцейської етики, якими повинен керуватися поліцейський під час виконання своїх службових обов`язків та поза службою.

Оскільки етичні норми є основоположними нормами поведінки поліцейського , то допущення подібної поведінки підриває як авторитет самого прокурора, органів поліції, так і держави в цілому,і тим більше, що вказані події відбулися під час воєнного часу, коли орган поліції переведений на особливий посилений режим роботи і працівники поліції зобовязані бути ще більш відповідальними та дисциплінованими.

Працівник поліції та особа, який приймала Присягу на вірність Законам України, у випадку необґрунтованих претензій з боку працівників патрульної служби під час зупинки та перевірки документів, повинен був погодитись на вимогу патрульних, пройти перевірку на спеціальному приладі чи медичне обстеження, спростувати доводи та пояснення патрульних щодо наявності у неї ознак алкогольного сп`яніння. Дану позицію також висловив Верховний Суд 28 травня 2020 року у справі № №815/2657/17.

Оцінюючи доводи позивача щодо його багаторічної сумлінної служби в органах внутрішніх справ та поліції , суд зауважує, що вчинення навіть одного проступку, який ганьбить звання офіцера поліції, нівелює всі попередні заслуги поліцейського, оскільки дискредитує не лише особу поліцейського, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. На цьому наголошував також Верховний Суд у справі № 810/2073/16.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо;7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи викладене та зважаючи на встановлені обставини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

Керуючись статтями 242-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Управління поліції охорони в Закарпатській області (вул. Ференца Ракоці, буд. 13 А,м. Ужгород, Закарпатська обл., Ужгородський р-н,88000) про визнання наказів про звільнення незаконними, поновлення на посаді - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Восьмого апеляційного адмінсуду.

СуддяЗ.Б.Плеханова

Повний текст рішення виготовлено та підписано 07 березня 2024 року.