Справа № 580/12599/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-03-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 березня 2024 року Справа № 580/12599/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Трофімової Л.В. перевірив матеріали позовної заяви у справі №580/12599/23 за позовом фізичної-особи підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС України у Черкаській області (вул. Хрещатик 235, м. Черкаси, 18002, код ЄДРПОУ ВП 44131663) про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів, постановив ухвалу.

28.12.2023 вх. 58799/23 позивач (представник - адвокат Юрій Юрійович Довбій ордер серії СА №1048470) у позовній заяві просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 10.08.2023 №;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 10.08.2023 №;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 10.08.2023 №.

Ухвалою суду від 08.01.2024 позовну заяву залишено без руху шляхом: надання редакції позову з обгрунтуванням змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено яким саме відповідачем/співвідповідачем; надання доказів на підтвердження протиправності кожного ППР; розрахунку сплаченого судового збору; обгрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду за захистом порушеного якого права/інтересу позивача; докази на підтвердження отримання поштою ППР із зазначенням форми кожного ППР; доказів на підтвердження отримання копії доповідної записки щодо наказу Головного управління ДПС України у Житомирській області від 05.07.2023 №1569-п; докази щодо здійснення /не здійснення діяльності у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів у контексті змісту проведення фактичної перевірки з документами про працевлаштування особи - директора магазину із повідомленням РНОКПП (у присутності якої проведена перевірка з відомостями публічної звітності 1ДФ стосовно ОСОБА_2 до контролюючого органу) та підтвердженням її повноважень представництва ФОП ОСОБА_1 ; обгрунтованого клопотання про залучення третьої особи; документів щодо реєстрації, опломбування РРО.

27.02.2024 вх. 10323/24 представник позивача надав до суду позовну заяву в новій редакції, де визначив співвідповідачем Головного управління ДПС України у Житомирській області, просить:

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Житомирській області щодо видачі наказу від 05.07.2023 №1569-п на проведення фактичної перевірки;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 10.08.2023 №;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 10.08.2023 №;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 10.08.2023 №.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що наказом Головного управління ДПС у Житомирській області від 05.07.2023 №1569-п, призначено фактичну перевірку на господарському обєкті (магазині)позивача із питань дотримання вимог податкового законодавства. Позивач вважає, що внаслідок незаконно проведеної фактичної перевірки - неправомірно застосовані фінансові санкції, тому як стверджує в позовній заяві представник позивача з метою ефективного захисту прав та законних інтересів позивача звертається до суду зокрема з метою визнання дій протиправними Головного управління ДПС у Житомирській області щодо видання наказу на проведення фактичної податкової перевірки.

Позивач одночасно обирає різні способи захисту, що не відповідають ч.1 ст.5 КАС України - формує вимогу визнати протиправними дії особи, проте не враховує наслідки п.3 ч.1 ст.5 КАС України (зобов`язання утриматися від вчинення певних дій.

Вважаючи протиправними дії щодо видання наказу позивач звернувся до суду із цим позовом.

Представник позивача зазначив, що за результатом податкової перевірки позивача складено акт фактичної перевірки від 14.07.1012 на підставі якого прийнято податкові повідомлення-рішення.

Верховний Суд у справі №816/228/17 зазначив: що скасування спірного наказу не може привести до відновлення порушених прав позивача, оскільки права останнього порушують лише наслідки проведеної перевірки. Відповідно, оцінка процедури призначення та проведення перевірки входить до предмету доказування для цілей вирішення спору щодо оскарження рішення, прийнятого за результатами перевірки.

Відповідно до пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 Кодексу №2755 контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків. Згідно з пунктом 75.1 статті 75 Кодексу №2755 контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з п.п 69.27 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ Кодексу №2755 тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану в Україні, податкові органи здійснюють державний контроль (нагляд) та спостереження у сфері ціноутворення відповідно до Закону України «Про ціни і ціноутворення» з урахуванням особливостей, встановлених цим пунктом. Податкові органи здійснюють контроль за дотриманням платниками податків вимог законодавства щодо встановлених державою фіксованих цін, граничних цін та граничних рівнів торговельної надбавки (націнки) шляхом проведення фактичних перевірок.

Відповідно до абз. 7 п.п. 69.27 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ Кодексу №2755 у разі виявлення порушень законодавства про ціни і ціноутворення за результатами проведення фактичної перевірки такі порушення зазначаються в окремому акті про результати фактичної перевірки, що надсилається до органу, уповноваженого приймати рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.

Проведення перевірки є необхідною передумовою для прийняття рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій у разі встановлення контролюючим органом порушень податкового та іншого законодавства. Тому за відсутності проведеної перевірки як юридичного факту у контролюючого органу відсутня компетенція на винесення рішення за результатами перевірки.

Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб (стаття 55 Конституції України).

Право на судовий захист гарантується також нормою частини першої статті 5 КАС України, відповідно до якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Завданням адміністративного судочинства є ефективний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Відповідно у випадку звернення зацікавленої особи з позовом до суду адміністративний суд повинен надати правову оцінку діям суб`єкта владних повноважень при прийнятті того чи іншого рішення та перевірити його відповідність критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень та які закріплені у статті 2 КАС.

Велика Палата Верховного Суду розглядаючи справу №816/228/17 у своїй постанові від 08.09.2021 вказала на те, що нормами Податкового кодексу України (Кодекс №2755) з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів установлено умови та порядок прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок. Розглядаючи позовну вимогу про визнання протиправними та скасування наказу податкового органу про проведення перевірки, Велика Палата Верховного Суду у цій же постанові дійшла висновку про таке: «.... у разі якщо контролюючий орган був допущений до проведення перевірки на підставі наказу про її проведення, то цей наказ як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням, а тому його оскарження не є належним та ефективним способом захисту права платника податків, оскільки скасування наказу не може призвести до відновлення порушеного права. Неправомірність дій контролюючого органу під час призначення і проведення перевірки не може бути предметом окремого позову, проте може бути підставами позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки. Підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення. Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що наказ контролюючого органу про проведення перевірки, після його реалізації, не може бути оскаржений до суду, та, відповідно, такий спір не підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду постановою від 21.02.2020 у справі №826/17123/18 сформулювала правовий висновок, де у випадку, якщо контролюючим органом була проведена перевірка на підставі наказу про її проведення і за наслідками такої перевірки прийнято податкові повідомлення-рішення чи інші рішення, то цей наказ як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням, а тому його оскарження після допуску платником податків посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки не є належним способом захисту права платника податків, оскільки наступне скасування наказу не може призвести до відновлення порушеного права. Належним способом захисту порушеного права платника податків у такому випадку є саме оскарження рішення, прийнятого за результатами перевірки.

Подібна позиція підтримана Верховним Судом у постановах від 08.10.2021 у справі №320/1684/19, від 17.06.2022 у справі №826/9184/18.

Під час тлумачення термінопоняття «вимога» має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача необхідно визначати окремо (висновки ВС у справі № 758/5118/21).

Відповідно до частини 2 статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 45, 121, 160, 161, 169, 241-243 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви за позовом ФОП ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів.

Запропонувати позивачеві протягом п`яти днів повідомити суд про актуальність даних щодо учасника - адвоката Довбій Ю.Ю. (ордер серії СА №1048470 наданий у інших справах), який має електронний кабінет в ЄСІТС.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: позовної заяви із вимогами та підтвердженням обставин доказами з огляду на критерії частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України; обрання способу захисту відповідно до ст. 5 КАС України щодо першої вимоги про протиправні дії без окреслення наслідку - утриматися від дій (п.3 ч.1); обгрунтування сплати судового збору за вимоги майнового і немайнового характеру до різних відповідачів.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви, що зазначені в ухвалі п`ять днів з дати отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві, представнику позивача.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА