Справа № 260/4185/23
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2024-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

05 березня 2024 року м. Ужгород№ 260/4185/23
Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Микуляк П.П., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Державної екологічної інспекції України, яким просить суд визнати протиправним і скасувати наказ Державної екологічної інспекції України №45-тр/т від 12 квітня 2023 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що т.в.о Голови Державної екологічної інспекції, прийняв наказ №45-тр/т «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_2 » від 12 квітня 2023 року на підставі результатів розгляду дисциплінарного провадження. Відповідно до наказу, було застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани, у зв`язку з невиконанням або неналежним виконанням посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, яке виявилося у неналежному рівні службової дисципліни та неналежному виконанні своїх посадових обов`язків.

Позивач вважає, що Наказ Державної екологічної інспекції України №45-тр/т від 12 квітня 2023 р. про застосування дисциплінарного стягнення є необґрунтованим, упередженим та незаконним, а також, що даний наказ є наслідком упередженого ставлення до позивача з боку відповідача, що підтверджується неодноразовими звільненнями з публічної служби за ініціативою відповідача та поновленням останнього на роботі за рішеннями суду.

Також позивач звертає увагу, що 23 січня 2023 року відносно позивача був винесений наказ "Про встановлення простою у роботі ОСОБА_1 ", однак підстав для цього не було.

Не погоджуючись із наказом Державної екологічної інспекції України №45-тр/т від 12 квітня 2023 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » позивач звернувся до суду з даним позовом про його скасування.

Відповідач був належним чином повідомлений про розгляд даної справи, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, яка міститься в матеріалах справи. Разом з тим Державною екологічною інспекцією України відзиву на позовну заяву у строк встановлений судом не подано.

Суд звертає увагу, що неподання відзиву на позовну заяву не перешкоджає розгляду даної адміністративної справи за наявними матеріалами, відтак, у силу приписів ч.2 ст.175 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

В подальшому ухвалою суду витребувано від Державної екологічної інспекції України належним чином завірені копії документів: посадової інструкції ОСОБА_1 ; Положення про Державну екологічну інспекцію у Закарпатській області, а також всі наявні матеріали, які слугували підставою для винесення оскаржуваного наказу №45 тр/т від 12.04.2023 року.

Згідно ч.5 ст.262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши всі докази, які мають юридичне значення для вирішення справи і розгляду спору по суті, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що 23 березня 2017 року на підставі наказу Державної екологічної інспекції України №156-о від 22 березня 2017 року ОСОБА_1 був прийнятий на публічну службу на посаду начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області - Головного державного інспектора з охорони навколишнього середовища Закарпатської області (наказ Державної екологічної інспекції у Закарпатській області № 16-о від 23 березня 2017 року).

23.01.2023 року Наказом Державної екологічної інспекції України від №8 «Про проведення позапланової цільової перевірки діяльності Держекоінспекції у Закарпатській області» утворено Робочу групу Держекоінспекції з проведення позапланової цільової перевірки діяльності Державної екологічної інспекції у Закарпатській області за період з 01.01.2018 по 31.12.2022 та затверджено її склад .

Відповідно до вищевказаного наказу була проведена позапланова цільова перевірка діяльності Державної екологічної інспекції у Закарпатській області за результатами якої виявлено ряд порушень.

Враховуючи виявлені порушення, начальником відділу державного екологічного нагляду (контролю) Департаменту державного екологічного нагляду (контролю) - старшим державним інспектором України з охорони навколишнього природного середовища, заступником керівника Робочої групи Держекоінспекції до т. в. о. голови Держекоінспекції скеровано службову записку від 02.03.2023 №2/2-33 щодо неналежного виконання посадових обов`язків начальником Державної екологічної інспекції у Закарпатській області - Головним державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Закарпатської області Мартином І.А.

У Службовій записці серед іншого зазначено, що в порушення вимог пункту 12 Положення про юридичну службу, тимчасове виконання обов`язків головного спеціаліста з питань запобігання та виявлення корупції Інспекції згідно із наказами Інспекції від 08.08.2022 № 172-о, від 01.09.2022 №190-о та від 22.12.2022 №319-о, підписаними начальником Інспекції ОСОБА_1 , покладено на головного спеціаліста - юрисконсульта відділу правового забезпечення Інспекції.

У ході перевірки також встановлено, що, відповідно до наказу від 04.07.2022 №134-о, підписаного начальником Інспекції Мартином І.А., на ОСОБА_3 , завідувача сектору управління персоналом Інспекції, було покладено тимчасове виконання обов`язків головного спеціаліста з питань організації та проведення процедур закупівель, уповноваженої особи Інспекції, що, в свою чергу, суперечить Типовому положенню про кадрову службу органів виконавчої влади, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2016 №465. Відповідно до п.6 розділу 5 Положення про кадрову службу, покладення на кадрову службу обов`язків не передбачених цим положенням, і таких, що не стосуються питань кадрової роботи та державної служби, не допускається.

Аналогічне порушення встановлено і при виданні наказу від 11.07.2022 №149-о «Про покладання обов`язків Уповноваженої особи», де на ОСОБА_4 , завідувача сектору бухгалтерського обліку та фінансів, покладено обов`язки головного спеціаліста з питань організації та проведення процедур закупівель, що суперечить Типовому положенню про бухгалтерську службу бюджетної установи, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 26.01.2011 року №59. Згідно з Положенням про бухгалтерську службу, покладення на бухгалтерську службу (крім бухгалтерського обліку) обов`язків, що не належать або виходять за межі її компетенції, не допускається.

У Службовій записці було рекомендовано розглянути питання про відкриття дисциплінарного провадження за ознаками дисциплінарного проступку, зазначеного у п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», у вигляді невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, стосовно начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області - Головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Закарпатської області Мартина І.А.

07 березня 2023 року т.в.о. Голови Державної екологічної інспекції України видано наказ Держекоінспекції від №29-тр/т «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 » та утворено дисциплінарну комісію.

07 березня 2023 року представниками відповідача був складений Протокол про доведення інформації та документів до відома державного службовця шляхом використання засобів телекомунікаційного зв`язку, де вказано, що позивачу було надіслано на його електронну адресу запрошення на засідання дисциплінарної комісії та надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження.

17 березня 2023 року представниками відповідача був складений Протокол про доведення інформації та документів до відома державного службовця шляхом використання засобів телекомунікаційного зв`язку, де вказано, що позивачу було надіслано на його електронну адресу запрошення на засідання дисциплінарної комісії та надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження.

22 березня 2023 року т.в.о. Голови Державної екологічної інспекції України видано наказ Держекоінспекції від №36-тр/т «Про продовження строку здійснення дисциплінарного провадження та формування дисциплінарної справи стосовно ОСОБА_1

22 березня 2023 року ОСОБА_1 надав письмові пояснення, в яких визнав факт підписання наказів про покладання тимчасового виконання обов`язків, пояснивши це тим, що рішення щодо тимчасового покладання обов`язків головного спеціаліста з питань запобігання та виявлення корупції на головного спеціаліста - юрисконсульта відділу правового забезпечення ОСОБА_5 , а також рішення щодо тимчасового покладання обов`язків головного спеціаліста з питань організації та проведення процедур закупівель на завідувача сектору управління персоналом ОСОБА_3 та на завідувача сектору бухгалтерського обліку та фінансів ОСОБА_4 прийняті після отримання відповідних згод та у стані крайньої потреби.

03 квітня 2023 року було внесено Подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Державної екологічної інспекції України у дисциплінарному провадженні, порушеному відповідно до наказу Державної екологічної інспекції України від 07.03.23 року № 29-тр/т, стосовно начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області - Головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Закарпатської області ОСОБА_1 , де констатовано, що вина позивача полягає у неналежному виконанні посадових обов`язків начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області.

Дисциплінарна комісія у поданні зазначила про відсутність настання тяжких наслідків внаслідок дисциплінарного проступку ОСОБА_1 та визначила ступінь тяжкості як незначний.

Також дисциплінарна комісія врахувала відомості, що характеризують державного службовця, відсутність дисциплінарних стягнень.

Зважаючи на викладене, дисциплінарна комісія дійшла висновку щодо наявності у діях начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_1 дисциплінарного проступку , передбаченого п. 5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», а саме неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

12 квітня 2023 року т.в.о. Голови Державної екологічної інспекції України видано Наказ № 45-тр/т "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 " у відповідності до п.5 ч.2 ст.65, ст.66, ст.75, ч1. ч.2 ст.77 Закону України «Про державну службу", п.18,23 п.12 Положення Про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою КМУ від 19.04.2017 року №275, яким до начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області Мартина І.А. - Головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Закарпатської області застосовано дисциплінарне стягнення у вигляд догани у зв`язку із вчиненням ним дисциплінарного проступку невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів(розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, яке виявилося у неналежному рівні службової дисципліни та неналежному виконанні своїх посадових обов`язків начальником Державної екологічної інспекції у Закарпатській області.

Підставою в Наказі вказано Подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Державної екологічної інспекції України від 03.04.2023 року.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується, а держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності; громадянам гарантується захист від незаконного звільнення (ст.43 Конституції України).

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначено Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (далі Закон №889-VIII).

Згідно з ст.1 Закону Закон №889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до ч.1 ст.64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

У відповідності до ч.1 ст.65 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду (ч.3 ст.65 Закону №889).

Відповідно до ч.1 ст.66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Згідно з ч.3 ст.66 Закону №889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених п.4, 5, 12 та 15 ч.2 ст.65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Відповідно до ч.5 ст.66 Закону № 889-VIII звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених п.1, 3, 7, 9-11, 13, 14 ч.2 ст.65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого п.12 ч.2 ст.65 цього Закону.

За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення (ч. 5 ст. 66 Закону № 889).

Відповідно до ч. 1 ст. 67 Закону № 889-VIII Дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (ч.1 ст.69 Закону № 889-VIII).

Згідно ч.1 ст.71 Закону №889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Згідно з ч. 2 ст. 73 Закону № 889-VIII дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення (ч.2 ст.75 Закону № 889-VIII).

Відповідно до ч.3 ст.75 Закону № 889-VIII за кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні (ч.4 ст.75 Закону № 889 VIII).

Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 (далі - Порядок №1039).

Відповідно до п. 2 Порядку № 1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Згідно з п. 3 Порядку № 1039 рішення про порушення дисциплінарного провадження приймає: 1) міністр - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; 2) суб`єкт призначення - стосовно інших державних службовців: Кабінет Міністрів України - щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії А; голова місцевої держадміністрації - щодо державних службовців, які займають посади державної служби категорії Б та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах; керівник державної служби в державному органі (далі - керівник державної служби) - щодо інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В.

Відповідно до п. 4 Порядку № 1039 дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Комісія, дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком (п. 13 Порядку № 1039).

Відповідно до п. 25 Порядку № 1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до п. 33 Порядку № 1039 комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Відповідно до п. 34 Порядку № 34 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.

Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.

З аналізу наведених правових норм висновується, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення може бути вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи, що відповідають вимогам ч.2 ст.73 Закону України «Про державну службу» і бути належним чином обґрунтованим.

Адміністративний суд у силу вимог ч.3 ст.2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

Суб`єкт владних повноважень, своєю чергою, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами дисциплінарної справи, тощо.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися, насамперед, на такому:

- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;

- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного проступку;

- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;

- чи відповідає застосований вид стягнення вимогам закону.

Із змісту наказу т.в.о. Голови Державної екологічної інспекції України № 38-тр/т від 28.03.2023р. «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » слідує, що підставою застосування до начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській обл. Головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Закарпатської обл. ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді догани слугувало вчиненням ним дисциплінарного проступку невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, яке виявилося у неналежному рівні службової дисципліни та неналежному виконанні своїх посадових обов`язків начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській обл.

Варто зазначити, що Верховний Суд у постанові від 28.04.2022р. у справі № 540/2464/19 розмежував поняття «перевищення службових повноважень», «прийняття необґрунтованого рішення або рішення, що суперечить закону» та «невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків», зазначивши, що наведені діяння є різними видами дисциплінарних проступків з різними правовими наслідками.

При цьому, кожне з вказаних діянь містить самостійний склад дисциплінарного правопорушення (є окремим дисциплінарним проступком) і за кожне з цих діянь передбачені різні види дисциплінарних стягнень. Тому правильне встановлення виду дисциплінарного проступку є важливою складовою конституційної гарантії захисту від незаконного звільнення.

Зокрема, невиконання чи неналежне виконання посадових обов`язків полягає у невчиненні чи неналежному вчиненні особою дій у межах наданих їй законом прав та обов`язків.

Наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля №230 від 07.04.2020р. затверджено Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, відповідно до змісту якого територіальний орган Держекоінспекції очолює начальник, який має двох заступників, у тому числі одного першого. Начальник та заступники начальника Інспекції призначаються на посади та звільняються з посад Головою Держекоінспекції відповідно до законодавства про державну службу. Начальник Інспекції за посадою є Головним державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища відповідної території.

Відповідно до пп.17 п.6 Положення про територіальні органи Держекоінспекції начальник інспекції підписує накази.

Аналогічні положення містяться в Положенні про Державну екологічну інспекцію у Закарпатській обл., затв. наказом Державної екологічної інспекції №49 від 02.02.2021р.

Згідно посадової інструкції начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській обл., затвердженої т.в.о. Голови Державної екологічної інспекції України 28.03.2022р., метою посади є забезпечення належної організації роботи органу; основні обов`язки: здійснює керівництво за її діяльністю, несе персональну відповідальність за організацію та результати її діяльності; підписує накази та листи; розподіляє обов`язки між своїми заступниками.

Із вказаною посадовою інструкцією позивач ознайомився 28.03.2022р., про що свідчить його особистий підпис.

Наказами начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області №172-о від 08.08.2022 року, №190-о від 01.09.2022 року та №319-о від 22.12.2022 року покладено тимчасове виконання обов`язків головно спеціаліста з питань запобігання та виявлення корупції на головного спеціаліста-юрисконсульта відділу правового забезпечення.

Наказами начальника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області №134-о від 04.07.2022 року та №149-о від 11.07.2022 року покладено обов`язки головного спеціаліста з питань організації та проведення процедур закупівель на завідувача сектору управління персоналом та на завідувача сектору бухгалтерського обліку та фінансів.

Підпунктом 1 пункту 6 розділу ІІІ Положення про Державну екологічну інспекцію у Закарпатській області (нова редакція, ідентифікаційний код 38015668), затвердженого наказом Держекоінспекції від 02.02.2021 № 49, визначено, що начальник Інспекції очолює Інспекцію, здійснює керівництво її діяльністю, несе персональну відповідальність за організацію та результати її діяльності.

Відповідно до підпункту 2 пункту 6 розділу ІІІ Положення про Державну екологічну інспекцію у Закарпатській області (нова редакція, ідентифікаційний код 38015668), затвердженого наказом Держекоінспекції від 02.02.2021 № 49, начальник Інспекції організовує та забезпечує виконання Інспекцією Конституції та законів України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Президента України та Кабінету Міністрів України, доручень Прем`єр-міністра України, наказів міністерства, доручень Міністра захисту довкілля та природних ресурсів, його першого заступника та заступників, наказів Держекоінспекції, доручень Голови Держекоінспекції, розпоряджень голови Закарпатської обласної державної адміністрації.

Відповідно до п. 2.2 розділу ІІ Положення про уповноважену особу Державної екологічної інспекції у Закарпатській області у разі відсутності уповноваженої особи (під час перебування на лікарняному, у відрядженні або відпустці) Інспекція має право визначити іншу уповноважену особу, яка буде виконувати обов`язки такої уповноваженої особи (із числа осіб, визначених на підставі власного розпорядчого рішення) шляхом покладення функцій уповноваженої особи.

Станом на 04.07.2022 року на платформі прозоро інспекції були опубліковані закупівлі ОСОБА_6 , головним спеціалістом з питань організації та проведення процедур закупівель. У зв`язку з перебуванням ОСОБА_6 відповідно до заказу Інспекції від 20.06.2022 року №93-В, в період з 04.07.2022 по 29.07.2022 року у щорічній основній відпустці, виникла необхідність з метою прозорого та ефективного використання бюджетних коштів покладання виконання обов`язків Уповноваженої особи з правом накладення кваліфікованого електронного підпису (КЕП) на період відпустки.

В Інспекції не було можливості закупити захищені носії інформації (токена) відповідно до обмеженого переліку видатків оплати загального фонду відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 9 червня 2021 р. №590 «Про затвердження Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану», також було відсутнє постачання захищених носіїв інформації в Закарпатській області Центром сертифікації ключів України.

У зв`язку з наявністю в ОСОБА_3 та ОСОБА_4 захищених носіїв інформації (КЕП), які вони використовували для виконання своїх посадових обов`язків, ОСОБА_1 , було підписано накази №149-о та №134-о.

Відповідно на ОСОБА_3 було покладено виконання обов`язків Уповноваженої особи Державної екологічної інспекції Закарпатській області в період з 04.07.2022 року по 11.07.2022 року. На ОСОБА_4 було покладено виконання обов`язків Уповноваженої особи Державної екологічної інспекції Закарпатській області в період з 11.07.2022 року по 29.07.2022 року.

Згідно з пояснень ОСОБА_4 від 15.03.2023 року у зв?язку з військовою агресією російської федерації на території України виявилось неможливим закупити Інспекцією захищеного носія інформації (токена) відповідно до обмеженого переліку видатків оплати загального фонду відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 9 червня 2021 р. №590 «Про затвердження Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану», також було відсутнє постачання захищених носіїв інформації в Закарпатській області Центром сертифікації ключів України, відтак у зв?язку з наявністю у останньої захищених носіїв інформації (токена), який використовується для виконання своїх посадових обов?язків нею, як завідувачем сектору бухгалтерського обліку та фінансів - головним бухгалтером був завізований та/або погоджений наказ від 11.07.2022 №149-0 про покладання обов?язків Уповноваженої особи на ОСОБА_4 , завідувача сектору бухгалтерського обліку та фінансів - головного бухгалтера з 11.07.2022 року по 29.07.2022 року.

Разом з тим, суд зазначає, що протягом періоду, на який на ОСОБА_3 покладено виконання обов`язків Уповноваженої особи Державної екологічної інспекції Закарпатській області, остання не здійснювала ніяких дії щодо проведення закупівель, у зв`язку з відсутністю необхідності в той період, та не використовувала право накладення КЕП.

Також варто зауважити, що рішення щодо тимчасового покладання обов`язків головного спеціаліста з питань організації та проведення процедур закупівель на спеціалістів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було прийнято після отримання відповідних згод та у стані крайньої потреби.

Суд констатує, що під час дослідження матеріалів дисциплінарної справи, судом не було встановлено жодного факту, які б слугували підставою для притягнення позивача до відповідальності.

Що стосується наказів про покладання обов`язків Уповноваженої особи № 190-о від 01.09.2022, № 172-о від 08.08.2022 та №319-о від 22.12.2022 суд зазначає наступне.

Відповідно до Закону України «Про запобігання корупції», підприємства, установи та організації зобов`язані мати головного спеціаліста з питань запобігання та виявлення корупції. Ця посада має стратегічне значення для забезпечення ефективної боротьби з корупцією та відсутності конфлікту інтересів.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Типового Положення про уповноважений підрозділ (особу) з питань запобігання та виявлення корупції» визначено: на посади керівника, його заступника та спеціалістів уповноваженого підрозділу органу виконавчої влади призначаються особи з відповідним рівнем кваліфікації згідно з Довідником типових професійно-кваліфікаційних характеристик посад державних службовців, що містить рекомендовані матеріали і має на меті сприяти правильному вирішенню питань перерозподілу праці поміж державними службовцями, забезпечувати єдність при визначенні їх посадових обов`язків, повноважень та кваліфікаційних вимог.

Головний спеціаліст-юрисконсульт відділу - правового забезпечення ОСОБА_5 володіє кваліфікацією та досвідом роботи в галузі запобігання та виявлення корупції, а також повністю володіє питаннями юридичного забезпечення діяльності, що дозволяє забезпечити необхідний рівень захисту від корупційних ризиків.

При прийнятті рішення про тимчасове покладення обов`язків головного спеціаліста з питань запобігання та виявлення корупції на головного спеціаліста-юрисконсульта відділу правового забезпечення Інспекція керувалася обов`язком грамотної побудови робочого процесу, розподілу праці і обов`язків між працівниками, ефективної роботи антикорупційної програми, проаналізувавши наявність відповідних навиків та освіти у працівників Інспекції.

Враховуючи вищенаведене, рішення щодо тимчасового покладання обов`язків головного спеціаліста з питань запобігання та виявлення корупції на головного спеціаліста - юрисконсульта відділу правового забезпечення ОСОБА_5 було прийнято у стані крайньої потреби, вважаю прийняте рішення таким, що на даному етапі є найбільш раціональним.

Варто зазначити, що на час виконання обов`язків головного спеціаліста з питань запобігання та виявлення корупції, ОСОБА_5 повністю була звільнена від виконання нею обов`язків головного спеціаліста-юрисконсульта відділу правового забезпечення, а також те, що перед покладанням обов`язків було отримано відповідну згоду від ОСОБА_5 .

Суд зауважує, що в матеріалах справи відсутні докази вчинення позивачем конкретних негативних дій (бездіяльності) як керівника Державної екологічної інспекції у Закарпатській області, якими завдано або могло бути завдано певної шкоди, порушено нормальну діяльність установи тощо. Також твердження позивача про упереджене ставлення до нього зі сторони відповідача під час судового розгляду не були спростовані або заперечені представниками останнього.

Згідно із ч.ч.1 і 2 ст.77 Закону України «Про державну службу» рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Аналіз змісту наказу т.в.о. Голови Державної екологічної інспекції України № 45-тр/т від 12.04.2023р. «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » вказує на те, що такий не містить стислого викладу обставин справи, не розкриває виду дисциплінарного проступку і його юридичної кваліфікації.

Такі обставини є істотним порушенням процедури притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності, яке впливає на остаточний її результат.

Головною рисою індивідуальних актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акту нормам чинного законодавства.

Відповідно до ст.17 Закону України Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Рисовський проти України» (Заява № 29979/04 пп.70,71) суд підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (п.70 рішення). Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (п.71 рішення).

Таким чином, відповідач формально зазначив підстави притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, не врахував всіх обставин справи, неналежним чином обґрунтував своє рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, через що безпідставно притягнув позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

За таких обставин, прийнятий Державною екологічною інспекцію України наказ Державної екологічної інспекції України №45-тр/т від 12 квітня 2023 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » є протиправним.

У відповідності до вимог ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, приходить до висновку, що позовну заяву необхідно задовольнити.

Відповідно до ч.1ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цьогоКодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, сума судового збору сплачена позивачем при поданні позовної заяви підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі наведеного та керуючись ст.5, 19, 77, 78, 139, 243, 246, 262 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної екологічної інспекції України №45-тр/т від 12 квітня 2023 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції України (код ЄДРПОУ - 37508533) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 1073,60 грн (одну тисячу сімдесят три гривні шістдесят копійок).

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.255 КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.П.Микуляк