Справа № 260/10504/23
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2024-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2024 року Справа № 260/10504/23 пров. № А/857/24571/23
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

судді-доповідача Качмара В.Я.,

суддів Гудима Л.Я., Затолочного В.С.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м.Львові справу за позовом ОСОБА_1 до Виноградівської міської ради Закарпатської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2023 року (суддя Калинич Я.М., м.Ужгород), -

ВСТАНОВИВ :

30.11.2023 ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом Виноградівської міської ради Закарпатської області (далі Міська рада) в якому просив:

визнати протиправними дії міського голови С.Бочкая та бездіяльність Міської ради в межах розгляду його звернення від 14.11.2023;

зобов`язати розглянути питання про скасування рішення виконавчого комітету Міської ради (далі Виконавчий комітет) від 22.02.2023 №34 (далі Рішення №34), як таке, що було прийняте з порушенням чинного законодавства та Конституції України на наступному пленарному засіданні Міської ради.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 повернути позивачеві.

Не погодившись із постановленою ухвалою її оскаржив позивач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, просить скасувати вказану ухвалу.

В апеляційній скарзі, вказує, що суд помилково дійшов висновку, що фотокопія позовної заяви надіслана суду в електронному вигляді без обов`язкового скріплення власним електронним підписом та без використання підсистеми «Електронний суд».

Відповідно до частини другої статті 312 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС) апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3 (повернення заяви позивачеві (заявникові)) частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Переглянувши справу за наявними у ній матеріалами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позовна заява не підписана особою, яка її подала.

Такі висновки суду першої інстанції є дещо помилковими та зроблені з порушенням норм процесуального права, з таких міркувань.

З матеріалів справи видно, що 30.11.2023 ОСОБА_1 подав до суду першої інстанції позовну заяву у вигляді так би мовити шаблону, який формується в підсистемі «Електронний суд» і до цього документу були долучені додатки вже самого тексту позовної заяви, квитанції про сплату судового збору, листа Міської ради від 28.11.2023 №02-25/4825, заяви ОСОБА_1 до міського голови (а.с.9). Як видно такі додатки відскановані у форматі pdf та подані разом із позовною заявою оформленою у підсистемі «Електронний суд» до суду першої інстанції через цю ж підсистему.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 4 грудня 2023 року позов ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено позивачу 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали (далі Ухвала).

Вказана ухвала мотивована тим, що відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивач відповідачем у справі визначено Міську раду.

В той же час, вимоги у прохальній частині заявлено як до Міської ради, так і до міського голови С.Бочкая.

Отже, позивачу необхідно визначитися з суб`єктним складом відповідачів у справі та у зв`язку з чим уточнити свої вимоги. При цьому, у позовній заяві позовні вимоги мають бути обґрунтовані до кожного з відповідачів окремо, та, відповідно, викладені окремо у прохальній частині.

Відомості щодо кожного з учасників справи вказуються з урахуванням вимог пункту 5 частини п`ятої статті160 КАС, яким передбачено, що в позовній заві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно надати уточнену позовну заяву, з врахуванням вказаних в ухвалі недоліків.

Також в цій Ухвалі зазначено, що у разі подання уточненої позовної заяви, позивачу необхідно сплатити судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру, а саме, доплатити судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

На виконання вимог вказаної Ухвали позивачем до суду першої інстанції через підсистему «Електронний суд» подано заяву про виконання вимог Ухвали до якої так само як і до первинної позовної заяви долучено документи у форматі pdf, а саме позовну заяву із уточненими позовними вимогами до Міської ради.

Проте, в оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції зазначає, що «з матеріалів позовної заяви вбачається, що її фотокопія надіслана суду в електронному вигляді без обов`язкового скріплення власним електронним підписом та без використання підсистеми «Електронний суд».

Хоча супровідний лист щодо надіслання позовної із додатками у справі №260/10670/23 сформований за допомогою підсистеми «Електронний суд».

Разом з цим, відомості про сформування позовної заяви в підсистемі «Електронний суд» відсутні, що свідчить про використання позивачем непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду з позовною заявою, а також позбавляє суд можливості перевірити дотримання ним вимог щодо обов`язкового підписання позовної заяви».

На підставі пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС, згідно якої, позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано, суд першої інстанції повернув позову заяву скаржника.

Такі дії суд першої інстанції слід визнати порушенням норм процесуального права з огляду на те, що Ухвалою позовна заява була залишена без руху для надання останньому можливості уточнити суб`єктний склад відповідачів по справі і відповідно позовні вимоги із дотриманням при цьому вимог пункту 5 частини п`ятої статті 160 КАС.

Водночас, суд постановляючи оскаржувану ухвалу визначив іншу підставу для її повернення ніж та яка була передбачена Ухвалою у разі не виконання її вимог.

При цьому, згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з частиною десятою статті 44 КАС якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до частини другої статті 167 КАС якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Відтак, у разі якщо б суд першої інстанції встановив, що при подачі заяви про виконання вимог ухвали суду від 06.12.2023 така не підписана електронним цифровим підписом позивача з використанням підсистеми «Електронний суд», то така заява згідно частини другої статті 167 КАС підлягала б поверненню заявнику без розгляду. І як наслідок після цього, суд першої інстанції вправі був би повертати позовну заяву ОСОБА_1 на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС.

Разом з тим, апеляційний суд також вважає за необхідне наголосити і на тому, що як і первинна позовна заява, так і заява на виконання вимог ухвали суду подані через підсистему «Електронний суд» і через цю ж підсистему разом із цими заявами до них долучені додатки у формі документів pdf. Проте у самій Ухвалі суд першої інстанції не наголошував на тому, що первинна позовна заява не підписана електронним цифровим підписом позивача з використанням підсистеми «Електронний суд».

Європейський суд з прав людини вказав, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (Shishkov v. Russia, № 26746/05, § 110, ЄСПЛ, від 20 лютого 2014 року).

Вказані висновки суду апеляційної інстанції узгоджуються із позицією Великої Палати Верховного Суду, щодо подібної ситуації, що викладена у постанові від 31 серпня 2023 року у справі №990/114/23.

Відповідно до статті 320 КАС підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Відтак, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до цього ж суду для продовження її розгляду по суті.

Керуючись статтями 308, 311, 312, 320, 322, 325, 328, 329 КАС суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2023 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач В. Я. Качмар
судді Л. Я. Гудим
В. С. Затолочний