Справа № 320/3567/24
Суддя: Скрипка І.М.
Дата ухвалення: 2024-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 березня 2024 року № 320/3567/24

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Скрипки І.М., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними та скасування постанови і розпорядження,

в с т а н о в и в:

до Київського окружного адміністративного суду звернулось Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (товариство, позивач, АТ «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», підприємство) з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (Нацкомісія, відповідач, комісія, НКРЕКП) , у якому просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 07.12.2023 №6-дск;

- визнати протиправним та скасувати розпорядження відповідача від 07.12.2023 №5р-дск.

Ухвалою від 29.01.2024 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Від представника відповідача до суду надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 27.02.2024 відмовлено у задоволенні такого клопотання.

В обґрунтування позову товариство вказало, що перевірка позивача проведена всупереч встановленої Кабінетом Міністрів України заборони проведення таких перевірок у відповідний період. Стверджували, що не допускали порушень, зазначених у акті перевірки. Вказали, що базою для нарахування суми внеску на регулювання є чистий дохід платника внеску від провадження діяльності, що регулюється НКРЕКП, за звітний квартал. Вважають, що у спірному випадку необхідно користуватися визначенням чистого доходу, яке міститься у Національному положенні (стандарті) бухгалтерського облік у №1, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 07.02.2013 №73. Також звертали увагу, що у частині заповнення звітності можливостей надати запитувану інформацію щодо виробництва теплової енергії, окрім «комбінованого виробництва електричної енергії», формою не передбачено, а товариство не має кваліфікованих когенераційних установок і не є суб`єктом, який може чи повинен заповнювати розділ звіту «виробництво теплової енергії (у разі комбінованого виробництва електричної енергії)».

У відзиві Нацкомісія стверджувала законність проведення перевірки і наявність підстав для цього. Наголошували, що підприємство просить повністю скасувати оскаржувані постанову та розпорядження, однак не всі зазначені у рішеннях порушення оскаржує. Вказали, що платники внеску на регулювання мають визначати суму внеску на регулювання як визначений відсоток від чистого доходу, отриманого саме від виробництва теплової енергії. Також зазначили, що Інструкція щодо заповнення форми звітності №4а-НКРЕКП поширюється на суб`єктів господарювання, що мають ліцензію на провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії, що виробляється на атомних електростанціях, разом з тим, позивач не заповнював розділ 2 «Довідкова інформація» названої форми звітності взагалі.

У відповіді на відзив товариство знову звернуло увагу, що за загальним правилом у період воєнного стану Нацкомісії заборонено проводити перевірки. Вважають, що така перевірка могла бути проведена лише за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, і усі такі обставини мають існувати одночасно. Наголошували на відсутності порушень підприємством при визначенні бази нарахування суми внеску на регулювання; пояснили, що не заперечують поширення на товариство вимог Інструкції №4а-НКРЕКП, однак не можуть заповнити відповідний додаток.

Таким чином, у межах спірних відносин, суду необхідно дослідити правомірність проведення перевірки, встановити базу нарахування суми внеску на регулювання, а також наявність чи відсутність у позивача обов`язку заповнення розділу 2 «Довідкова інформація» форми звітності №4а-НКРЕП.

Розглянувши подані документи та матеріали, з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2023 р. № 1420 «Про утворення акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» утворено акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» 100 відсотків акцій якого належать державі, шляхом перетворення державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (код згідно ). У відповідності до Статуту, затвердженого цією ж постановою, товариство є правонаступником усіх майнових і немайнових прав та обов`язків державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» із дня державної реєстрації товариства; відокремлені підрозділи державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» із дня державної реєстрації товариства продовжують функціонувати як відокремлені підрозділи товариства (філії, представництва).

Видами економічної діяльності товариства є: 35.11 Виробництво електроенергії (основний); 35.30 Постачання пари, гарячої води та кондиційованого повітря; 36.00 Забір, очищення та постачання води; 42.99 Будівництво інших споруд.

У період з 12.10.2023 по 08.11.2023 проведено планову перевірку дотримання підприємством вимог законодавства та ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії позивача за період діяльності з 01.01.2022 по 31.12.2022. Перевірка проводилась на підставі Плану здійснення заходів державного контролю суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг на 2023 рік, затвердженого постановою Нацкомісії від 23.11.2022 №1550; постанови від 25.10.2023 №1965 «Про збільшення строку проведення планової перевірки ДП «НАЕК «Енергоатом» з виробництва теплової енергії», посвідчення на проведення планової перевірки від 10.10.2023 №493.

За результатами здійснення цієї перевірки ПрАТ складено Акт від 08.11.2023 № 464 (ДСК), яким зафіксовано виявлені порушення вимог законодавства та ліцензійних умов:

підпункту 10 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 22.03.2017 № 308, щодо дотримання структури витрат згідно зі статтями, затвердженими у тарифі на виробництво теплової енергії (протягом 2022 року не дотримувалися затвердженої структури витрат відповідно до постанови НКРЕКП від 12.12.2018 №2-ДСК);

пункту 3.1 глави 3 Ліцензійних умов: порушення вимог законів «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про теплопостачання», інших актів законодавства, якими регулюється діяльність у сфері природних монополій та у сфері теплопостачання, зокрема, підпункту 11 пункту 4.1 глави 4 Методики формування, розрахунку та встановлення тарифів на електричну та теплову енергію, що виробляється на атомних електростанціях, затверджених постановою НКРЕКП від 01.08.2017 №990, у частині зобов`язання ліцензіата неухильно дотримуватись запланованих обсягів витрат на проведення ремонтних робіт, що були включені НКРЕКП до структури тарифів на виробництво теплової енергії. Так, підприємством здійснено фінансування ремонтних робіт за статтями «Ремонт. Послуги» та «Ремонт.ТМЦ» за нормативами 1 та 2, та понадрегламентних ремонтних робіт не в повному обсязі; загальне недофінансування ремонтної програми становить 6 809,90 тис. грн.;

підпункту 22 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов: порушення щодо недопущення перехресного субсидіювання інших видів діяльності за рахунок господарської діяльності з виробництва теплової енергії (при виконанні Інвестиційної програми на 2022 рік підприємство по ВП «ХАЕС» за рахунок прибутку від ліцензованої діяльності з виробництва теплової енергії фактично профінансувало 2 заходи Інвестиційної програми на 2022 рік, що безпосередньо відносяться до діяльності з транспортування теплової енергії);

пункту 3.1 глави 3 Ліцензійних умов: порушення вимог законів «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про теплопостачання», інших актів законодавства, якими регулюється діяльність у сфері природних монополій та у сфері теплопостачання, а саме: пункту 5 Порядку розрахунку та встановлення ставки внесків на регулювання, затвердженого постановою НКРЕКП від 06.04.2017№ 491, в частині визначення суми внеску на регулювання, яким є чистий дохід від провадження діяльності, що регулюється НКРЕКП, за звітний квартал (ліцензіатом невірно розраховано та відображено чистий дохід від провадження ліцензованої діяльності з виробництва теплової енергії у формі звітності №20- НКРЕКП за 1-4 квартали 2022 року, що призвело до наявності заборгованості (-21,68 тис. грн.);

підпункту 23 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов: порушення у частині надання до органу ліцензування звітності, що містить достовірні дані (наведені підприємством у поданих відомостях про місця провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії, планові показники не відповідають плановим показникам, затвердженим постановою Нацкомісії від 12.12.2018 №2-ДСК «Про встановлення ДП «НАЕК «Енергоатом» середньорічної структури тарифів на відпуск електричної енергії та виробництво теплової енергії, вироблених на атомних електростанціях» тарифу). Ліцензіатом невірно розраховано та відображено чистий дохід від провадження ліцензованої діяльності з виробництва теплової енергії у формі звітності №20- НКРЕКП за 1-4 квартали 2022 року; підприємство некоректно відображало показник «Чистий дохід від реалізації продукції» у формі звітності №4-НКРЕКП за 1-4 квартали 2022 року, а також у додатку 3 до форми звітності №4-НКРЕКП за налогічний період. Підприємство взагалі не заповнювало розділ 2 «Довідкова інформація» форми звітності №4а-НКРЕКП у розрізі діяльності з виробництва теплової енергії, а також не відображало дані щодо корисного відпуску теплової енергії з колекторів у додатку 1 до форми звітності №4а-НКРЕКП за січень-грудень 2022 року.

На закритому засіданні Нацкомісії 07.12.2023 розглянуто Акт №464 (ДСК) від 08.11.2023 та прийнято постанову НКРЕКП від 07.12.2023 №6-дск «Про застосування санкцій до ДП «НАЕК «Енергоатом» за порушення Ліцензійних умов з виробництва теплової енергії та здійснення заходів державного регулювання».

Цією постановою:

1. Застережено підприємство щодо недопущення надалі порушень Ліцензійних умов, а саме: пункту 3.1 глави 3 Ліцензійних умов щодо дотримання вимог законів законів «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про теплопостачання», інших актів законодавства, якими регулюється діяльність у сфері природних монополій та у сфері теплопостачання, а саме:

пункту 5 Порядку №491 у частині визначення платником внеску на регулювання чистого доходу від провадження діяльності, що регулюється НКРЕКП;

підпункту 11 пункту 4.1 глави 4 Методики №990 у частині дотримання переліку заходів та запланованих обсягів витрат на проведення ремонтних робіт, що були включені НКРЕКП до структури тарифів на виробництво теплової енергії;

пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов, а саме: підпункту 10 щодо дотримання структури витрат згідно зі статтями, затвердженими у тарифі на виробництво теплової енергії, підпункту 23 у частині надання до органу ліцензування інформації ,що містить достовірні дані.

2. Накладено штраф на позивача у розмірі 2788 грн. за порушення підпункту 22 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов щодо недопущення перехресного субсидіювання інших видів діяльності за рахунок господарської діяльності з виробництва теплової енергії.

3. Зобов`язано підприємство у строк: до 01.02.2024 сплатити заборгованість зі сплати внесків на регулювання у розмірі 19,37 тис. грн.; до 01.03.2024 розробити та подати на схвалення відповідно до вимог Порядку формування інвестиційних програм ліцензіатів з передачі електричної енергії магістральними та міждержавними електричними мережами та з виробництва теплової та/або електричної енергії на атомних електростанціях, гідроелектростанціях та гідроакумулюючих електростанціях, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.06.2015 №1972, заходи до Інвестиційної програми на 2024 рік, та передбачити як додаткове джерело фінансування невикористані кошти за рахунок додатково отриманого доходу за результатом діяльності у 2022 році у сумі 4652,05 тис. грн. без ПДВ.

У розпорядженні від 07.12.2023 №5р-дск Нацкомісія вирішила зобов`язати підприємство у термін до 01.04.2024 усунути порушення підпункту 23 пункту 3.2 глави 3 Ліцензійних умов, у частині надання до органу ліцензування інформації, що містить достовірні дані, а саме надати:

- до Нацкомісії уточнену звітність за формою №4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності» за 1-й квартал, 1-е півріччя, 9 місяців та річну за 2022 рік в електронному вигляді;

- до Нацкомісії уточнену звітність за формою №4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків» за січень-грудень 2022 року в електронному вигляді;

- до Управління НКРЕКП у м. Києві та Київській області уточнені звіти за формою №20-НКРЕКП (квартальна) «Звіт про сплату внеску на регулювання» за 1-4 квартали 2022 року.

Надаючи правову оцінку відносинам, що склалися між сторонами, суд враховує наступне.

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення передбачено Законом України від 22.09.2016 № 1540-VIII «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі Закон - № 1540).

За змістом статті 1 названого Закону Національна комісія (Регулятор) є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Роботу Регулятора забезпечують його центральний апарат і територіальні органи.

Згідно приписів статті 3 цього Закону регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України. Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

За нормами статті 19 Закону № 1540 Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та суб`єктами, що належать до особливої групи споживачів у розумінні Закону України "Про ринок електричної енергії", законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю. Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора. Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

Під час здійснення державного контролю Регулятор має право: вимагати від суб`єкта, щодо якого здійснюється перевірка, усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та/або ліцензійних умов; фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; призначати експертизу, одержувати пояснення, у тому числі працівників суб`єкта, щодо якого здійснюється перевірка, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, щодо якого здійснюється перевірка, рішення про усунення виявлених порушень; накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом; за результатами перевірки або моніторингу приймати рішення про встановлення (зміну) тарифів на товари (послуги) суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та внесення змін до відповідних інвестиційних програм (частина четверта статті 19 Закону №1540).

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта, щодо якого здійснювалася перевірка, санкції, передбаченої цим Законом (частина п`ята статті 19 Закону №1540).

За змістом статті 22 Закону №1540 суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та суб`єкти, що належать до особливої групи споживачів, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України "Про природні монополії", "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу", "Про ринок електричної енергії", "Про ринок природного газу", "Про трубопровідний транспорт", "Про теплопостачання", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про державне регулювання у сфері комунальних послуг", "Про енергетичну ефективність" та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, та суб`єктів, що належать до особливої групи споживачів, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді:

1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень;

2) накладення штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України "Про ринок електричної енергії", "Про природні монополії", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про ринок природного газу", "Про теплопостачання", "Про енергетичну ефективність".

За приписами стаття 31 Закону України «Про теплопостачання» уповноважені органи застосовують до суб`єктів господарювання штрафні санкції, зокрема, за порушення ліцензійних умов або діяльність з простроченою ліцензією - до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Щодо доводів про відсутність права на проведення відповідачем перевірки у досліджуваний період, окрім наведених вище положень, суд враховує наступне.

Дійсно, у відповідності до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 р. № 303 припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».

У той же час, за нормами пункту 3 постанови №303 (у редакції, на час проведення перевірки) протягом періоду воєнного стану планові та позапланові заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, здійснюються за рішенням Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Таким чином, доводи позивача про заборону проведення перевірки у спірний період не знаходять свого підтвердження. Комісія має право на проведення як планової, так і позапланової перевірки за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

При цьому, суд не погоджується з доводами позивача, що для наявності підстав для проведення перевірки усі ці загрози мають існувати одночасно, оскільки тлумачення наведеної вище норми постанови №303 дає підстави стверджувати, що наявність навіть однієї із перерахованих загроз дає право на проведення перевірки.

У цьому випадку суд також враховує доводи відповідача про те, що підприємство позивача є основою енергетичної безпеки та енергонезалежності країни; Енергоатом формує приблизно 4% національного ВВП та посідає 1 місце за обсягом виробництва електроенергії, забезпечує близько 55% потреби України в електроенергії, в осінньо-зимові періоди цей показник сягає 70%; посідає 7 місце за обсягом виробництва атомної енергії, входить у 5-ку найбільших операторів АЕС світу. Крім того, при провадженні діяльності з виробництва теплової енергії позивачем використовується ядерне паливо. Водночас, при планових перевірках НКРЕКП досліджуються питання, зокрема, виконання Ліцензіатом інвестиційних програм та програм ремонтів, а при проведенні планової перевірки ДП «НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ» встановлені порушення недотримання програми ремонтів, що в умовах діючого воєнного стану та постійних обстрілів об`єктів електроенергетики може спричинити загрозу не тільки безпеці держави, але й навколишньому середовищу, та впливу на інтереси, життя та здоров`я людини. До того ж, ДП «НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ» не подавало у встановлений термін на схвалення відповідно до вимог «Порядку формування інвестиційних програм ліцензіатів з передачі електричної енергії магістральними та міждержавними електричними мережами та з виробництва теплової та/або електричної енергії на атомних електростанціях, гідроелектростанціях та гідроакумулюючих електростанціях», затвердженого постановою НКРЕКП від 30 червня 2015 року № 1972, Інвестиційну програму з виробництва теплової енергії на АЕС на 2022 рік.

Також відповідач звертав увагу, що Енергодарська міська територіальна громада включена до переліку окупованих російською федерацією міст з 04 березня 2022. Судом враховується, що один з об`єктів підприємства позивача знаходиться у межах Енергодарської міської територіальної громади, а, відповідно, на окупованій російською федерацією території.

Зважаючи на викладене, а також враховуючи специфіку діяльності підприємства позивача, суд доходить висновку про правомірність проведення перевірки.

Стосовно дотримання структури витрат (порядку розрахунку та встановлення ставки внесків на регулювання) в частині визначення суми та бази внеску на регулюванн, суд зазначає наступне.

Так, під час перевірки встановлено, що протягом 2022 року позивач визначав суму чистого доходу для розрахунку внесків на регулювання, виходячи із реалізації продукції (товарів, робіт, послуг), користуючись поняттям чистого доходу як-то визначено у Національному положенні (стандарті) бухгалтерського обліку №1. Пояснював, що сума чистого доходу від продукції, яка не реалізована, дорівнює нулю.

У акті перевірки вказано, що чистий дохід платника внеску на регулювання, отриманого від господарської діяльності з виробництва теплової енергії, повинен розраховуватись з урахуванням обсягів виробленої теплової енергії, оскільки всі складові тарифу розраховані саме з урахуванням обсягів виробництва теплової енергії, а не її реалізації. Тут же зазначено, що при визначенні суми внеску на регулювання розрахунок має здійснюватися, зокрема, з урахуванням даних рядка 205 «Чистий дохід (виручка) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг)» форм звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності».

У той же час, підприємство здійснювало розрахунок чистого доходу для визначення ставки внеску на регулювання на підставі даних рядка 2000 «чистий дохід від реалізації продукції» з виокремленням отриманого чистого доходу з реалізації виробленої теплової енергії за відповідні періоди. Відповідач вказував, що при визначенні суми внеску на регулювання має бути товарна продукція від діяльності з виробництва, зокрема, теплової енергії, що визначається у рядку 205 графи 4 форм звітності № 4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності», затвердженої постановою НКРЕКП від 28.02.2019 № 282 (далі форма звітності № 4-НКРЕКП).

За правилами статті 13 Закону №1540 платниками внесків на регулювання є суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, визначену статтею 2 цього Закону. Базою нарахування внеску на регулювання є чистий дохід платників внеску на регулювання від діяльності, що регулюється Регулятором, за звітний квартал.

Ставка внеску на регулювання визначається Регулятором щорічно шляхом ділення планового обсягу потреб у фінансуванні Регулятора на чистий дохід платників внеску на регулювання від діяльності, що регулюється Регулятором, за попередній рік. Методика (порядок) визначення ставки внеску на регулювання затверджується Регулятором.

На виконання статті 13 Закону №1540 постановою НКРЕКП від 06.04.2017 №491 затверджено Порядок розрахунку та встановлення ставки внесків на регулювання (далі - Порядок).

За змістом пункту 2 Порядку внески на регулювання сплачуються суб`єктами господарювання, які зазначені в Реєстрі суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, діяльність яких регулюється Регулятором незалежно від форм власності (далі - платники внеску), зокрема: з виробництва, передачі, розподілу, розподілу малими системами розподілу, постачання електричної енергії, зберігання енергії, агрегації; з виробництва теплової енергії на теплогенеруючих установках, включаючи установки для комбінованого виробництва теплової та електричної енергії, транспортування її магістральними та місцевими (розподільчими) тепловими мережами, постачання теплової енергії в обсягах понад рівень, що встановлюється умовами та правилами провадження господарської діяльності (ліцензійними умовами).

Планова ставка внеску на регулювання визначається НКРЕКП щорічно до 01 липня поточного року (у відсотках, не більше ніж три знаки після коми) шляхом ділення планового (прогнозованого) обсягу потреби у фінансуванні на наступний рік на чистий дохід платників внеску від провадження діяльності, що регулюється НКРЕКП, за попередній рік за формулою V = P/D*100 %, де V - планова ставка внеску на регулювання; P - плановий обсяг потреб у фінансуванні НКРЕКП на наступний бюджетний рік відповідно до проекту кошторису НКРЕКП; D - сума чистого доходу платників внеску на регулювання від провадження діяльності, що регулюється НКРЕКП, за попередній рік.

Визначена НКРЕКП річна (планова) ставка внеску на регулювання оформляється постановою та не може перевищувати 0,15 відсотка чистого доходу платника внеску на регулювання від провадження діяльності, що регулюється НКРЕКП (пункт 3 Порядку).

Базою нарахування суми внеску на регулювання є чистий дохід платника внеску на регулювання від провадження діяльності, що регулюється НКРЕКП, за звітний квартал (пункт 5 Порядку).

Також суд враховує правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 16.01.2023 у справі №160/3648/19 (адміністративне провадження № К/9901/28556/19), у відповідності до якого всі обсяги енергії, що споживаються обладнанням (устаткування), яке не задіяне в технологічних процесах виробництва енергії, або використовуються для провадження іншої діяльності виробника на території підприємства чи споживаються іншими суб`єктами господарювання на території ліцензіата, мають бути віднесені до корисного відпуску теплової енергії. Тут же Верховний Суд резюмував, що, враховуючи, що теплова енергія, яка виробляється на об`єктах енергетики корисно використовується в інших технологічних процесах виробництва основної продукції цих підприємств, та є однією із складових собівартості виробництва інших товарів (послуг), такі ліцензіати мають визначати суму внеску на регулювання, як визначений відсоток від товарної продукції (обсягу коштів), отриманої від провадження ліцензованої господарської діяльності, що регулюється НКРЕКП.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що базою нарахування суми внесків на регулювання господарської діяльності з виробництва теплової енергії є чистий дохід саме з виробництва теплової енергії, а не з чистого доходу з реалізації продукції.

Стосовно порушення у частині заповнення форм звітності.

Під час перевірки заповнення форм звітності позивача, а саме: інформації про заповнення показника «Товарна продукція»/ «Чистий дохід від реалізації продукції» у формі звітності №4-НКРЕКП та у додатку 3 до цієї форми у порівнянні з розрахунковою товарною продукцією/чистим доходом відповідно до діючого тарифу на виробництво теплової енергії встановлено некоректне відображення показника «Чистий дохід від реалізації продукції» у названих формах. Крім того, підприємством взагалі не заповнювався розділ 2 «Довідкова інформація» форми звітності №4а-НКРЕКП у розрізі діяльності з виробництва теплової енергії, також не відображалися дані про корисний відпуск теплової енергії з колекторів у додатку 1 до форми звітності№4а-НКРЕКП за період, що підлягав перевірці.

Позивач вказує (саме в частині довідкової інформації), що інших можливостей надати запитувану інформацію щодо виробництва теплової енергії, окрім «комбінованого виробництва електричної енергії» формою не передбачено. Зазначив, що ні на одному з відокремлених підрозділів товариства не застосовуються технології комбінованого виробництва (когенерації) у значенні термінів та роз`яснень, визначених Законом України «Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу»; у товариства не має кваліфікованих когенераційних установок і ліцензії на ведення господарської діяльності з комбінованого виробництва теплової та електричної енергії, тому вважає, що не є суб`єктом, який може або ж повинен заповнювати розділ звіту «Виробництво теплової енергії (у разі комбінованого виробництва теплової та електричної енергії)». Також пояснили, що надавали зауваження і пропозиції до проекту змін до постанови Нацкомісії від 20.12.2019 № 2897.

Так, постановою Національної комісії від 20.12.2019 № 2897, затверджено Інструкцію щодо заповнення форми звітності № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків», яка поширюється, зокрема, на суб`єктів господарювання, що мають ліцензію на провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії, що виробляється на теплоелектроцентралях, теплоелектростанціях, атомних електростанціях і когенераційних установках. Ця Інструкція визначає порядок заповнення форми звітності № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) «Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків» (далі - форма звітності № 4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна)), додатків до неї та термін її подання до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП).

За нормами пункту 3.1 цієї Інструкції звіт складається з трьох розділів: I «Загальна інформація», II «Довідкова інформація» та III «Врегулювання небалансів». Показники розділу I зазначаються в розрізі видів діяльності «Виробництво електричної енергії» (графи 1-9) та «Виробництво теплової енергії» (у разі комбінованого виробництва електричної енергії) (графи 10-18). Показники розділу II зазначаються в розрізі видів діяльності «Виробництво електричної енергії» (графи 1-3) та «Виробництво теплової енергії» (у разі комбінованого виробництва електричної енергії) (графи 4-6). У розділі III зазначається інформація щодо обсягів та вартості купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів за звітний період (графа 1) та наростаючим підсумком з початку року (графа 2). Розділ I «Загальна інформація» не заповнюють суб`єкти господарювання, що здійснюють виробництво електричної та/або виробництво теплової енергії на атомних електростанціях на підставі відповідних ліцензій. Якщо в ліцензіата деякі показники відсутні або не визначаються, тоді відповідні клітинки не заповнюються.

За приписами пункту 3.5 названої Інструкції у розділі II «Довідкова інформація» зазначається довідкова інформація щодо обсягу виробленої енергії, корисного відпуску енергії, вартості реалізованої/відпущеної енергії та інші показники.

У додатку 1 «Розшифровка корисного відпуску енергії» відображаються розшифрування корисного відпуску електричної та/або теплової енергії у розрізі ліцензованої діяльності з виробництва електричної та/або теплової енергії (з колекторів джерел теплової енергії в системи транспортування теплової енергії, у тому числі для потреб інших видів діяльності ліцензіата, а також для подальшої реалізації теплової енергії споживачам) за звітний період та наростаючим підсумком з початку року (пункт 3.7 Інструкції).

Суд резюмує, що обов`язок заповнення форм звітностей закріплений законодавством.

Позивач у цій частині порушень зазначає лише про неможливість заповнення розділу 2 «Довідкова інформація», у той же час Нацкомісією встановлені порушення і в іншій частині заповнення форми звітності.

Суд враховує, що обов`язок із заповнення відповідної звітності у позивача у відповідний період існував, Нацкомісія правомірно вимагала його дотримання.

Таким чином, суд констатує, що доводи підприємства щодо протиправності оскаржуваних рішень у цій частині також не знайшли свого підтвердження.

Також суд звертає увагу, що під час проведення перевірки встановлено ряд інших порушень (які перераховані вище), питання щодо яких підприємством не оскаржуються, при цьому позивач просив скасувати постанову і розпорядження Нацкомісії повністю.

Отже, за наслідками розгляду справи, зважаючи на викладене вище, суд не встановив підстав для визнання протиправними і скасування оскаржуваних постанови і розпорядження.

За змістом частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За правилами частини другої цієї ж статті 77 в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Із урахуванням викладеного, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

У зв`язку із відмовою у позові підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 159, 162, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Скрипка І.М.