Справа № 640/2664/21
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2024-03-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про прийняття адміністративної справи до провадження

07 березня 2024 року м. Київ № 640/2664/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панова Г.В., розглянувши адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), у якому просить суд:

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час відсторонення від виконання обов`язків у розмірі 139127,40 грн;

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час затримки виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.02.2020 в адміністративній справі № 640/21749/19 у розмірі 275024,62 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.02.2021 (суддя Амельохін В.В.) відкрито провадження в адміністративній справі № 640/2664/21 та вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

У подальшому адміністративну справу № 640/2664/21 у відповідності до положень пункту 2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 № 2825-ІХ надіслано за належністю до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07.02.2024 суд прийняв до провадження адміністративну справу № 640/2664/21 та ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, на підставі розпорядження керівника апарату Київського окружного адміністративного суду проведено повторний автоматизований розподіл адміністративної справи № 640/2664/21, яку передано на розгляд головуючій судді Пановій Г.В.

Згідно з частиною другою статті 35 Кодексу адміністративного судочинства України у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Таким чином, за наведених підстав справа підлягає прийняттю до провадження.

Як убачається з частини першої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з вимогами ч. 9 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Суддя вважає, що з урахуванням приписів частини другої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Суд зазначає, що у матеріалах адміністративної справи № 640/2664/21 наявна заява про уточнення та збільшення розміру позовних вимог, у якій позивач зазначив про уточнення позовних вимог, зокрема щодо стягнення з відповідача на користь позивача середній заробіток за час відсторонення позивача від виконання своїх обов`язків (12.07.2019-24.10.2019) у розмірі 140 765,90 грн.

Крім того, позивач просить суд прийняти до розгляду вимогу щодо стягнення з Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.02.2020 у справі № 640/21749/19 у розмірі 795 010,44 грн.

Частиною першою статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи приписи частини другої статті 35 КАС України, якою обумовлено, що у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом, суд дійшов висновку, що заява позивача про уточнення та збільшення позовних вимог підлягає прийняттю до провадження. Відтак подальший розгляд справи буде здійснений з урахуванням заяви ОСОБА_1 про уточнення та збільшення позовних вимог від 16.06.2023.

Крім того, суд зазначає, що у матеріалах адміністративної справи № 640/2664/21 наявний відзив на адміністративний позов Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у прохальній частині якого відповідачем заявлено клопотання про застосування наслідків пропущення строків звернення до суду з вимогою про стягнення з Департаменту середнього заробітку за час відсторонення позивача від виконання своїх обов`язків.

В обґрунтування зазначеного клопотання відповідач зазначив, що при зверненні з позовною заявою до Окружного адміністративного суду міста Києва у 2020 році про поновлення на роботі, позивач в регулятивній частині свого позову, вимогу про стягнення з Департаменту середнього заробітку за час відсторонення від виконання своїх обов`язків (12.07.2019-25.10.2019) у розмірі 139127,40 грн. не заявляв.

Додатково відповідач зазначив, що рішення про поновлення позивача на роботі прийнято 11.02.2020, а з позовом про стягнення середнього заробітку за час відстрочення від виконання своїх обов`язків позивач звернувся лише 04.02.2021, тобто з порушенням строків позовної давності для звернення до суду з відповідною вимогою.

На думку відповідача, з урахуванням приписів частини п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, при зверненні до суду з вимогою про стягнення середнього заробітку за час відсторонення позивача від виконання своїх обов`язків позивач пропустив строк позовної давності, оскільки дана вимога є похідною і нерозривною з вимогою про поновлення позивача на роботі.

Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом першим частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із приписами частини першої статті 233 Кодексу законів про працю працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з пунктом 17 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Отже, в силу вищенаведених норм КАС України слідує, що оскарження особою до суду дій роботодавця щодо виплат за час вимушеного прогулу, що стосується його проходження публічної служби, зокрема діяльності у інших державних органах здійснюється протягом місячного строку з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що розпорядженням Київського міського голови від 11.07.2019 № 608 «Про дисциплінарне провадження щодо директора Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) ОСОБА_1 відкрито дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_1 директора Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Також зазначеним розпорядженням на час здійснення дисциплінарного провадження відсторонено ОСОБА_1 від виконання обов`язків директора Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Як вбачається з матеріалів справи, Київським міським головою Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) прийнято Розпорядження від 25 жовтня 2019 року № 919 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення», відповідно до якого до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби.

Наказом Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 25 жовтня 2019 року № 133к «Про директора Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» позивача звільнено займаної посади.

Як зазначив у тексті позову позивач не погоджуючись із зазначеними рішення відповідача він оскаржив їх до суду.

Так, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.02.2020 у справі № 640/21749/19 адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 код РНОКПП НОМЕР_1 ) задовольнили повністю.

Визнано протиправним та скасовано Розпорядження Київського міського голови Київської міської державної адміністрації від 11 липня 2019 року № 608 «Про дисциплінарне провадження щодо директора Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) ОСОБА_1 » в частині відсторонення ОСОБА_1 від виконання обов`язків.

Визнано протиправним та скасовнао Розпорядження Київського міського голови Київської міської державної адміністрації від 25 жовтня 2019 року № 919 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення».

Визнано протиправним та скасовано Наказ Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 25 жовтня 2019 року № 133к «Про директора Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)».

Поновлено ОСОБА_1 на раніше займаній посаді директора Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Стягнуто з Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 82 396,04 грн. за час вимушеного прогулу.

Суд допустив негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на раніше займаній посаді директора Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та виплати заробітної плати за час вимушеного прогулу за один календарний місяць.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.07.2020 року у справі № 640/21749/19 апеляційну скаргу Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) - залишено без задоволення. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 лютого 2020 року - без змін.

Приписами статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суд зазначає, що однією з вимог позивача є вимога щодо стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час відсторонення від виконання обов`язків у розмірі 139127,40 грн.

Водночас, з даним позовом до суду позивач звернувся 04.02.2021 року тобто поза межами місячного строку звернення до суду, обумовлено приписами Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням тієї обставини, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.02.202020 у справі № 640/21749/19 було визнано протиправним та скасовано Розпорядження Київського міського голови Київської міської державної адміністрації від 11 липня 2019 року № 608 «Про дисциплінарне провадження щодо директора Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) ОСОБА_1 » в частині відсторонення ОСОБА_1 від виконання обов`язків.

Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Згідно з частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи. Таким чином, позивачеві слід надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, що об`єктивно перешкоджали йому звернутись до суду з цим адміністративним позовом у строки, визначені статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

Відповідно до приписів частини 13 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З огляду на викладене суд зауважує, що позивачу слід надати до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до суду з доказами на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, що об`єктивно перешкоджали позивачеві звернутися до суду з цим адміністративним позовом в частині позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача середній заробіток за час відсторонення від виконання обов`язків у розмірі 139127,40 грн.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 171, 243 та 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

У Х В А Л И В:

1. Прийняти до провадження адміністративну справу № 640/2664/21.

2. Справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні).

3. Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,- залишити без руху.

3. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде залишена без розгляду відповідно до частини 15 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України.

5. Повідомити позивача, що заяву необхідно подати безпосередньо до канцелярії Київського окружного адміністративного суду або шляхом надсилання на офіційну електронну адресу Київського окружного адміністративного суду (з обов`язковим накладенням Електронного цифрового підпису) чи засобами підсистеми Електронний суд.

6.Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Панова Г. В.