Справа № 320/2167/24
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2024-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 березня 2024 року справа № 320/2167/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Служби безпеки України про визнання протиправним та скасування розпорядження,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 до Служби безпеки України про визнання протиправним та скасування розпорядження Центрального управління Служби безпеки України від 23.11.2023 №270д про скасування допуску до державної таємниці ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає про наявність документів, відомості яких становлять державну таємницю.

Частиною першою статті 1 Закону України «Про державну таємницю» від 21.01.1994 року №3855-XII (далі - Закон №3855) визначено, що державна таємниця (далі також - секретна інформація) - вид таємної інформації, що охоплює відомості у сфері оборони, економіки, науки і техніки, зовнішніх відносин, державної безпеки та охорони правопорядку, розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці України та які визнані у порядку, встановленому цим Законом, державною таємницею і підлягають охороні державою.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 8 Закону №3855 до державної таємниці у порядку, встановленому цим Законом, відноситься інформація у сфері державної безпеки та охорони правопорядку, зокрема:

- про особовий склад органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність або розвідувальну чи контррозвідувальну;

- про засоби, зміст, плани, організацію, фінансування та матеріально-технічне забезпечення, форми, методи і результати оперативно-розшукової, розвідувальної і контррозвідувальної діяльності; про осіб, які співпрацюють або раніше співпрацювали на конфіденційній основі з органами, що проводять таку діяльність; про склад і конкретних осіб, що є негласними штатними працівниками органів, які здійснюють оперативно-розшукову, розвідувальну і контррозвідувальну діяльність.

Отже, інформація про особовий склад органів, що здійснюють розвідувальну діяльність; про осіб, що є негласними штатними працівниками органів, які здійснюють розвідувальну діяльність (у тому числі ті, які працюють чи працювали під прикриттям), відноситься до державної таємниці.

Відповідно до статті 18 Закону №3855 з метою охорони державної таємниці впроваджуються: єдині вимоги до виготовлення, користування, збереження, передачі, транспортування та обліку матеріальних носіїв секретної інформації; дозвільний порядок провадження державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями діяльності, пов`язаної з державною таємницею; обмеження оприлюднення, передачі іншій державі або поширення іншим шляхом секретної інформації; обмеження щодо перебування та діяльності в Україні іноземців, осіб без громадянства та іноземних юридичних осіб, їх доступу до державної таємниці, а також розташування і переміщення об`єктів і технічних засобів, що їм належать; особливості здійснення державними органами їх функцій щодо державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій, діяльність яких пов`язана з державною таємницею; режим секретності державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій, що провадять діяльність, пов`язану з державною таємницею; спеціальний порядок допуску та доступу громадян до державної таємниці; технічний та криптографічний захисти секретної інформації.

Згідно частини першої статтею 20 Закону №3855 державні органи, органи місцевого самоврядування підприємства, установи, організації мають право провадити діяльність, пов`язану з державною таємницею, після надання їм Службою безпеки України спеціального дозволу на провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею.

Відповідно до положень статті 22 Закону №3855 залежно від ступеня секретності інформації встановлюються такі форми допуску до державної таємниці, зокрема:

- форма 3 - для роботи з секретною інформацією, що має ступінь секретності "таємно".

Відтак, суд зазначає, що розгляд даної справи передбачає дослідження відомостей, що становлять державну таємницю, що потребує допуску до державної таємниці форми 3 для роботи з секретною інформацією, що має ступені секретності таємно.

Разом із цим, головуючий суддя Кушнова А.О. не має спеціального допуску до державної таємниці.

Відповідно до листа Київського окружного адміністративного суду від 19.02.2024 №02-41/2073/24 судді Київського окружного адміністративного суду не мають допуску до державної таємниці, у зв`язку з відсутністю в суді спеціального дозволу на провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею.

З метою встановлення інформації про найбільш територіально наближений до Київського окружного адміністративного суду адміністративний суд, у штаті якого є судді, які у відповідності до вимог Закону України "Про державну таємницю" мають допуск до державної таємниці відповідної форми, суд звернувся до голови Державної судової адміністрації України Сальникова Олексія із запитом від 19.02.2024 №320/2167/24.

28.02.2024 на адресусуду від Державної судової адміністрації України надійшов лист від 27.02.2024 №40 н/т, у якому повідомлено, що найбільш територіально наближеним до Київського окружного адміністративного суду адміністративним судом, який має можливість розглядати справу з грифом "Цілком таємно", "Таємно" є Харківський окружний адміністративний суд та Черкаський окружний адміністративний суд.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для розгляду справи.

Згідно частини другої статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України суд передає адміністративну справу на розгляд іншому адміністративному суду, що найбільш територіально наближений до цього суду, у випадку, визначеному пунктами 4 і 6 частини першої цієї статті.

Відповідно до частин шостої та восьмої статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України питання про передачу адміністративної справи, крім випадку, визначеного пунктами 4-6 частини першої цієї статті, суд вирішує ухвалою. Ухвалу про передачу адміністративної справи з одного адміністративного суду до іншого може бути оскаржено.

Частиною шостою статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що питання про передачу адміністративної справи, крім випадку, визначеного пунктами 4-6 частини першої цієї статті, суд вирішує ухвалою. Ухвалу про передачу адміністративної справи з одного адміністративного суду до іншого може бути оскаржено.

Передача справ за підсудністю у випадках, визначених пунктами 4-6 частини першої цієї статті, здійснюється за розпорядженням голови суду (частина сьома статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України).

Враховуючи відсутність у суддів Київського окружного адміністративного суду спеціального дозволу на провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею, суд вважає за необхідне адміністративну справу №320/2167/24 передати в.о. голови Київського окружного адміністративного суду для складання розпорядження про передачу даної справи за підсудністю (до Черкаського окружного адміністративного суду).

Керуючись статтями 25, 26, 29, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Адміністративну справу №320/2167/24 за позовом ОСОБА_1 до Служби безпеки України про визнання протиправним та скасування розпорядження, - передати в.о. голови Київського окружного адміністративного суду для видання розпорядження про передачу даної справи за підсудністю (до Черкаського окружного адміністративного суду).

2. Передачу справи здійснити не пізніше наступного дня після закінчення строку на оскарження ухвали, а в разі подання апеляційної скарги - після залишення її без задоволення.

3. Копію ухвали надіслати (вручити) позивачеві, зокрема шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 04.03.2024.

Суддя Кушнова А.О.