Справа № 300/668/24
Суддя: Чуприна О.В.
Дата ухвалення: 2024-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
"05" березня 2024 р. справа № 300/668/24
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Чуприни О.В., розглянувши в письмовому провадженні клопотання представника відповідача, адвоката Максимова Миколи Ігоровича, яке надійшло на адресу суду 01.03.2024 про розгляд у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін адміністративної справи №300/668/24 за позовом Харківського національного університету Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання у вищому військовому навчальному закладі, в розмірі 1 425 387,14 гривень, -
Харківський національний університет Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба (надалі по тексту також - позивач, Університет, ВНЗ), в інтересах якого діє представник за довіреністю Філіппов Олександр Віталійович (надалі по тексту також - представник позивача), 31.01.2024 звернувся в суд з адміністративним позовом до ОСОБА_1 (надалі по тексту також - відповідач), в інтересах якого діє представник, адвокат Максимов Микола Ігорович (надалі по тексту також представник відповідача), про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання у вищому військовому навчальному закладі, в розмірі 1 425 387,14 гривень.
Підставою звернення Харківського національного університету Повітряних Сил ім.Івана Кожедуба з вказаним адміністративним позовом є наявність у відповідача непогашеного боргу з відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання у ВНЗ в розмірі 1 425 387,14 гривень, який утворився в результаті дострокового розірвання ОСОБА_1 контракту про проходження військової служби (навчання).
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 05.02.2024 відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Водночас, відповідно до статей 260 і 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по тексту також КАС України, Кодекс), пунктом 2 ухвали про відкриття провадження від 05.02.2024 розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін за наявними матеріалами.
Від представника відповідача 01.03.2024 в суд надійшло клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Клопотання відповідача мотивовано рядом власних аргументів, серед яких, "вирішення спірних правовідносин […] має важливе значення для відповідача і вимагає повного та всебічного встановлення обставин справи", "відповідач має бажання надати усні пояснення по суті спору та додаткові докази".
Окрім того, представник відповідача в клопотанні вказує, що відповідно до норм частини 5 статті 262 КАС України, за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Суд зауважує, що будь-яких інших мотивованих і належних обґрунтувань, зазначення конкретних обставин даної адміністративної справи, які зумовлюють необхідність її розгляду у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, представником відповідача не викладено.
Розглядаючи по суті заявлене клопотання, зважаючи на наявні у справі станом на 05.03.2024 матеріали, враховуючи зміст та предмет спірних правовідносин, суд виходить із наступних підстав і мотивів.
Так, частиною 2 статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Суд зазначає, що відповідно до особливостей розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, визначених частиною 5 статті 262 КАС України, за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення передбачені частиною 1 статті 167 КАС України.
Дослідивши аргументи представника відповідача, суд виходить із того, що, недотримуючись вимог вищезгаданої норми процесуального закону, клопотання представника відповідача не містить належних підстав, мотивованого та правового обґрунтування, із посиланням на фактичні обставини справи, котрі об`єктивно свідчили б про необхідність розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Оцінивши зміст позовних вимог, заявлених до ОСОБА_1 , і попередньо дослідивши наявні матеріали адміністративної справи, суд вважає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі як станом на 05.02.2024 (день вирішення питання про відкриття провадження у справі), так і станом на 05.03.2024 (день оцінки по суті клопотання про перехід із розгляду справи у письмовому провадженні до такого розгляду в судовому засіданні), не вимагають проведення судового засідання.
Суд зважає на те, що в клопотанні представник відповідача не розкрив змісту власних міркувань: яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін позбавить чи обмежить відповідача, як учасника справи, у реалізації своїх прав на надання необхідних пояснень, зауважень чи заперечень у відношенні до всіх обставин справи, і, як наслідок, унеможливить "повне та всебічне встановлення [таких] обставин справи" судом.
Частиною 1 статтею 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Приписами частини 1 статті 9 КАС України встановлено принцип змагальності сторін при розгляді та вирішенні справ в адміністративних судах, а також свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Попри це, Кодекс не позбавляє суд можливості вживати визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Відтак процесуальний обов`язок безпосереднього, всебічного, повного та об`єктивного з`ясування обставин реалізується судом незалежно від того, чи розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін у судове засідання чи із таким викликом (повідомленням).
Разом із тим, суд нагадує про зустрічний обов`язок учасників справи сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.
З приводу висловленого у клопотанні бажання відповідача надати усні пояснення по суті спору та додаткові докази, суд керується наступним.
За приписами частини 8 статті 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Нова редакція Кодексу адміністративного судочинства України (від 03.10.2017) передбачає розгляд даної категорії справ в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, який здійснюється за приписами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у Главі 10 цього Кодексу.
Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику сторін, не позбавляє права сторін і учасників справи надавати докази та висловлювати свою позицію чи спростовувати доводи опонентів шляхом подання письмових пояснень, доказів, заявленням відповідних клопотань тощо.
Сторони та їх представники в однаковій мірі наділені усім обсягом прав, визначених КАС України, незалежно від того здійснюється судовий розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін у судове засідання чи із таким викликом (повідомленням).
Оцінюючи клопотання представника відповідача, а саме констатуючи відсутність належного та мотивованого обґрунтування, котре об`єктивно свідчило б про необхідність заслуховування усних пояснень відповідача, беручи до уваги, що останнє не містить жодної мотивації щодо неможливості забезпечення належного представництва, надання необхідних пояснень, зауважень чи заперечень у відношенні до всіх обставин справи, одержання можливості своєчасно та належним чином заперечувати доводи інших учасників саме у письмовій формі при розгляді справи за правилами статті 262 КАС України, враховуючи зміст та предмет спірних правовідносин, а також передбачений Кодексом процесуальний механізм, що забезпечує доведення до суду позиції сторони відповідача без потреби заслуховування усних пояснень останнього, суд, станом на 05.03.2024, не вбачає підстав здійснювати розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Окремо представник відповідача у клопотанні зазначає, що "вирішення спірних правовідносин […] має важливе значення для відповідача".
Як зазначається у частині 3 статті 157 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд зобов`язаний враховувати значення справи для сторін та думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
На підставі вищезгаданого, зважаючи на відсутність будь-яких пояснень у клопотанні, зміст яких розкривав би важливість значення справи для відповідача, а також беручи до уваги те, що приписами Кодексу даний спір не віднесено до категорії тих, які зобов`язано розглядати у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, як і таких, котрі не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, суд доходить висновку про відсутність необхідності проведення судового засідання.
Додатково суд звертає увагу, що ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному Кодексом порядку.
Зокрема, у рішенні Конституційного Суду України від 12 квітня 2012 року у справі №9-рп/2012 за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення положень статті 24 Конституції України, зафіксовано наступне: "ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або позбавлений такого права".
В той же час, під доступом до правосуддя Європейський суд з прав людини (надалі по тексту також - ЄСПЛ) розуміє здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.
Суд вкотре наголошує, що КАС України в редакції від 03.10.2017 надає суду можливість за встановленою процедурою здійснювати судовий розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження на засадах верховенства права, в тому числі в порядку письмового провадження.
Ініціюванні перед судом власного бажання перейти в судовий розгляд справи із письмового провадження до проведенням такого розгляду із судовим засіданням саме по собі є недостатнім.
За приписами пункту 2 частини 6 статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Проаналізувавши адміністративний позов і його вимоги, долучені до нього матеріали (документи), беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, суд, станом на 05.03.2024, не вбачає необхідності у проведенні судового розгляду в судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін.
Натомість суд звертає увагу представника відповідача, що для "повного та всебічного встановлення обставин справи" та за наявності у відповідача бажання "надати додаткові докази і письмові пояснення", останній через свого представника володіє визначеною процесуальним законом можливість подання відзиву на позов, заперечення, а також письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову.
Саме на підставі поданих сторонами письмових документах (процесуальні заяви по справі, письмові пояснення, накази, розпорядження, рішення, положення, довідки, листи, оголошення, роздруковані відомості про публічну інформацію тощо), які суд зможе оцінити як письмовий доказ в справі, яка розглядається за правилами статті 262 КАС України, вирішуватиметься даний публічно-правовий спір по суті.
В силу вимог частини 1 і 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
У випадку необхідності з`ясування відповідних обставин справи, заслуховування усних пояснень сторін, їх представників і учасників справи в судовому засіданні чи витребування додаткових доказів, суд вживатиме конкретних процесуальних заходів на підставі положень КАС України.
Водночас, суд звертає увагу відповідача, що в разі якщо в ході судового розгляду справи буде встановлено обставини, які потребуватимуть, в тому числі, проведення судового засідання у справі чи переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження суд не позбавлений права з власної ініціативи здійснити відповідні процесуальні дії та перейти до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін чи за правилами загального позовного провадження.
Разом з тим, сторони не позбавлені можливості ініціювати перед судом шляхом подання письмових процесуальних заяв по справі з метою зібрання тих чи інших доказів, звертати увагу на їх належність чи неналежність, допустимість чи не допустимість останніх тощо.
Керуючись статтями 44, 167, 195, 243, 248, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Відмовити представнику відповідача, адвокату Максимову Миколі Ігоровичу, в задоволенні клопотання, яке надійшло на адресу суду 01.03.2024, про розгляд у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін адміністративної справи №300/668/24 за позовом Харківського національного університету Повітряних Сил ім. Івана Кожедуба до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання у вищому військовому навчальному закладі, в розмірі 1 425 387,14 гривень
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, окремо від рішення суду, включаються до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Чуприна О.В.