Справа № 461/3297/21
Суддя: Бруновська Надія Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 лютого 2024 рокуЛьвівСправа № 461/3297/21 пров. № А/857/24423/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Бруновської Н. В.
суддів -Хобор Р. Б.
Шавеля Р. М.
за участю секретаря судового засідання: Юник А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2023 року у справі № 461/3297/21 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Львівської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

26.04.2021р. ОСОБА_1 звернувся з позовом до Львівської міської ради, Виконавчого комітету Львівської міської ради, в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 24.11.2021р., просив суд:

- визнати протиправними дії Львівської міської ради та Виконавчого комітету Львівської міської ради при прийнятті Комісією щодо розгляду заяв про виплату грошової компенсації (адресної допомоги) за належні для отримання жилі приміщення (у тому числі на умовах співфінансування) деяких категорій осіб, які брали участь у Революції Гідності, захищали суверенітет та територіальну цілісність України, брали участь у бойових діях на території інших держав, а також членів їх сімей, рішень від 17.03.2020р., 06.08.2020р. та 19.12.2020р. в частині: розрахунку загальної площі, з якої повинна розраховуватись грошова компенсація та суми грошової компенсації за неотримані ним та його сім`єю жилих приміщень, відповідно до Порядку виплати грошової компенсації за належні для отримання жилі приміщення деяким категоріям осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, а також членів їх сімей, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2016р. №719;

- зобов`язати Львівську міську раду, Виконавчий комітет Львівської міської ради, Комісію щодо розгляду заяв про виплату грошової компенсації (адресної допомоги) за належні для отримання жилі приміщення (у тому числі на умовах співфінансування) деяких категорій осіб, які брали участь у Революції Гідності, захищали суверенітет та територіальну цілісність України, брали участь у бойових діях на території інших держав, а також членів їх сімей, здійснити перерахунок розміру грошової компенсації з розрахунку на чотирьох осіб за належні для отримання жилі приміщення площею 99,82 кв.м. відповідно до Порядку виплати грошової компенсації за належні для отримання жилі приміщення деяким категоріям осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, а також членів їх сімей, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2016р. №719;

- зобов`язати Львівську міську раду, Виконавчий комітет Львівської міської ради, Комісію щодо розгляду заяв про виплату грошової компенсації (адресної допомоги) за належні для отримання жилі приміщення (у тому числі на умовах співфінансування) деяких категорій осіб, які брали участь у Революції Гідності, захищали суверенітет та територіальну цілісність України, брали участь у бойових діях на території інших держав, а також членів їх сімей, здійснити нарахування та виплату грошової компенсації з розрахунку на чотирьох осіб за належні для отримання жилі приміщення площею 99,82 кв.м. відповідно до Порядку виплати грошової компенсації за належні для отримання жилі приміщення деяким категоріям осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, а також членів їх сімей, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2016р. №719, та виходячи з опосередкованої вартості спорудженого житла за регіонами України, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 02.1.2019р. №286.

Ухвалою Галицького районного суду м.Львова від 28.04.2021р. відкрито провадження у справі.

Рішенням Галицького районного суду м.Львова від 07.12.2022р.позов задоволено.

Постановою Львівського апеляційного суду від 18.07.2023р. апеляційні скарги управління соціального захисту департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради та Львівської міської ради задоволено частково. Рішення Галицького районного суду м.Львова від 07 грудня 2022 року скасовано, а провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Львівської міської ради, Виконавчого комітету Львівської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії - закрито. Роз`яснено позивачу ОСОБА_1 право на звернення до суду з таким позовом в порядку адміністративного судочинства, а також роз`яснено про наявність права протягом десяти днів з дня отримання постанови звернутись до суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 04.08.2023р. заяву ОСОБА_1 , яка подана представником Микуш Д.М. задоволено; Справу №461/3297/21 за позовом ОСОБА_1 до Львівської міської ради, виконавчого комітету Львівської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, направлено до Львівського окружного адміністративного суду за встановленою юрисдикцією.

13.11.2023р. Рішенням Львівського окружного адміністративного суду позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із даним рішеннями, апелянт Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права.

Просить суд, рішення Львівського окружного адміністративного суду від 13.11.2023р. скасувати та прийняти нову постанову якою в позові відмовити. Одночасно, апелянт в апеляційній скарзі звернув увагу на те, що судом першої інстанцій порушено норми процесуального права та залишено поза увагою пропуск позивачем строку звернення до суду із даним позовом.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи скарги, законність і обґрунтованість рішення суду, колегія суддів дійшла висновку, що в даному випадку подану позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків такої з огляду на таке.

В п.5 ч.1 ст.171 КАС України видно, суд після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (ч.6 ст.161 КАС України).

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

ст.122 КАС України визначені строки звернення до адміністративного суду.

Згідно ч1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

ч.3 ст.122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Крім того, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (п.1 ст.32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (п.51 рішення від 22.10.1996 за заявами N 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства», пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011р. № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020р. в справі № 340/1019/19).

03.03.2020р. позивач звернувся до начальника управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради із заявою про призначення грошової компенсації за належні для отримання жилі приміщення деяким категоріям осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, а також членів їх сімей, відповідно до Порядку виплати грошової компенсації за належні для отримання жилі приміщення деяким категоріям осіб, які захищали незалежність, суверенітет, та територіальну цілісність України, а також членів їх сімей, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2016р. №719, зі змінами.

Відповідно до витягу з протоколу засідання комісії щодо розгляду заяв про виплату грошової компенсації (адресної допомоги) за належні для отримання жилі приміщення (у тому числі на умовах співфінансування) деяких категорій осіб, які брали участь у Революції Гідності, захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, брали участь у бойових діях на території інших держав, а також членів їх сімей №5 від 17.03.2020р. вирішено: ОСОБА_1 особі з інвалідністю внаслідок війни 2 групи, який брав безпосередню участь в антитерористичній операції, перебуває на квартирному обліку з 23.01.2020р. як особа з інвалідністю внаслідок війни, який вважається потребуючим поліпшення житлових умов, призначити грошову компенсацію за належні для отримання жилі приміщення деяким категоріям осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, а також членів їх сімей, у сумі 1885571 грн. 94 коп. відповідно до п.20 Порядку виплати грошової компенсації за належні для отримання жилі приміщення деяким категоріям осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, а також членів їх сімей, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2016 р. №719, із змінами,з розрахунку на три особи - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - з урахуванням нормативів 86,17 кв.м., зазначених у пунктах 19,21 цього Порядку, та опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 02.12.2019р. №286.

З витягу з протоколу засідання комісії щодо розгляду заяв про виплату грошової компенсації (адресної допомоги) видно, що за належні для отримання жилі приміщення (у тому числі на умовах співфінансування) деяких категорій осіб, які брали участь у Революції Гідності, захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, брали участь у бойових діях на території інших держав, а також членів їх сімей №9 від 06.08.2020 року вирішено: ОСОБА_1 особі з інвалідністю внаслідок війни 2 групи провести перерахунок розміру грошової компенсації з урахуванням зміни опосередкованої вартості спорудження 1 кв. метра загальної площі з 01 квітня 2020 року 12 889 грн. та нормативів 86,17 кв.м., зазначених у пункті 20 цього Порядку. Після перерахунку розмір грошової компенсації становить 1943628 грн. 98 коп.

З витягу з протоколу засідання комісії щодо розгляду заяв про виплату грошової компенсації (адресної допомоги) видно, що за належні для отримання жилі приміщення (у тому числі на умовах співфінансування) деяких категорій осіб, які брали участь у Революції Гідності, захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, брали участь у бойових діях на території інших держав, а також членів їх сімей №24 від 29.12.2020 р. вирішено: ОСОБА_1 особі з інвалідністю внаслідок війни 2 групи провести перерахунок розміру грошової компенсації з урахуванням зміни опосередкованої вартості спорудження 1 кв. метра загальної площі з 01 жовтня 2020 року 13160 грн. та нормативів 86,17 кв.м., зазначених у пункті 20 цього Порядку. Після перерахунку розмір грошової компенсації становить 1984495 грн. 10 коп.

Отже, колегія суддів звертає увагу на те, що змістом спірних правовідносин є рішення прийняті на засіданнях Комісії щодо розгляду заяв про виплату грошової компенсації (адресної допомоги) за належні для отримання жилі приміщення (у тому числі на умовах співфінансування) деяких категорій осіб, які брали участь у Революції Гідності, захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, брали участь у бойових діях на території інших держав, а також членів їх сімей оформленні протоколами №5 від 17.03.2020 р., №9 від 06.08.2020р., №24 від 29.12.2020р.

Як зазначає сам позивач протокол №5 від 17.03.2020р. отримав 10.07.2020р., протокол №9 від 06.08.2020р. не отримував, а протокол №24 від 29.12.2020р. позивач отримав в лютому 2021р, без зазначення дати такого отримання.

Таким чином, як видно із матеріалів справи щодо протоколів №5 від 17.03.2020р. та №9 від 06.08.2020р. ОСОБА_1 пропустив строк звернення до суду визначений ст.122 КАС України, оскільки до суду останній звернувся лише 26.04.2021р., що відповідно залишено судом першої інстанції поза увагою.

Апеляційний суд зазначає, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 27.01.2020р. у справі № 420/3001/19, від 25.02.2020р. у справі № 360/1870/19, від 12.04.2023р. у справі № 380/14933/22, від 27.08.2021р. у справі № 1.380.2019.000974, від 21.12.2022р. у справі № 0440/6992/18, від 30.03.2023р. у справі № 420/1640/19.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.160, ст.161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху, з встановленням позивача строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 79, 80, 94, 160, 161, 169, 241, 243, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Львівської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Управління соціального захисту Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням поважних підстав для поновлення строку разом з доказами поважності причин його пропуску.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н. В. Бруновська
судді Р. Б. Хобор
Р. М. Шавель