Справа № 240/3435/24
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

05 березня 2024 року м. Житомир справа № 240/3435/24

категорія 106020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Лавренчук О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирського ОМТЦК та СП про визнання протиправним та скасування наказу,

встановив:

ОСОБА_1 15 лютого 2024 року (відмітка на поштовому конверті) звернувся до суду з позовом у якому просить: визнати незаконним та скасувати наказ начальника Житомирського ОМЦК та СП № 23 від 25.02.2022 про зарахування ОСОБА_1 , про призов на дійсну військову службу та направлення мене - ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 .

Ухвалою суду від 21.02.2024 позовну заяву залишено без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду: 1. позовної заяви та її копії із зазначенням: - повного найменування відповідача; - ідентифікаційного коду відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 2. заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

До суду 01.03.2024 надійшло клопотання про усунення недоліків позовної заяви до якої додано позовну заяву (нова редакція) та заява про поновлення строку звернення до суду.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначає, що через введення на території України воєнного стану та постійні ракетні обстріли, він був позбавлений можливості звернутись за захистом своїх прав вчасно, у зв`язку з чим пропустив термін на звернення до суду за захистом своїх порушених прав. Так, факт, того що я проходжу військову службу підтверджується довідкою військової частини НОМЕР_1 , яка підтверджує, що я проходжу військову службу. Через те, що я виконую завдання із забезпечення територіальної цілісності та незалежності нашої країни, мною було пропущено термін на звернення до суду. Вважаю, що введення на території України воєнного стану у зв`язку з вторгненням рф, є поважною причиною для поновлення строку на звернення а захистом своїх прав до суду, та таким, що ускладнило можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, ця обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від моєї волі, ця причина виникла протягом строку, який пропущено, той факт, що я проходжу військову службу підтверджується довідкою.

До заяви позивач додав довідку Військової частини НОМЕР_1 від 03.11.2023 у якій зазначено, що позивач проходить військову службу за мобілізацією у Військовій частині НОМЕР_1 .

Суд, розглянувши заяву позивача про поновлення строку звернення до суду зазначає наступне.

Згідно норм ч. 1 та 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 5 статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України міститься визначення поняття "публічна служба" - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування;

Суд зауважує, що предметом спору є наказ начальника Житомирського ОМЦК та СП № 23 від 25.02.2022 про зарахування ОСОБА_1 , про призов на дійсну військову службу та направлення мене - ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 .

Отже, станом на дату звернення до суду позивач є військовослужбовцем, спір стосується звільнення з військової служби, а тому строк звернення до суду становить один місяць, що обраховується з дати, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й з об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.

День, коли особа дізналася про порушення свого права - це установлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день, коли мало бути прийняте рішення (вчинено дію), якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).

Якщо цей день установити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Процесуальні строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку оскарження судового рішення з поважних причин.

Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 грудня 2023 року у справа № 420/10977/23.

Окрім того, позивач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на судове оскарження дій/бездіяльності суб`єкта владних повноважень, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом, як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи, а для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Щодо посилання, як на поважність причин пропуску строку звернення до суду, на запровадження в Україні воєнного стану, суд зазначає наступне.

Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року №2102-IX "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

У подальшому законами України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" затверджено відповідні укази Президента України якими строк дії воєнного стану в Україні продовжено.

Станом на дату звернення позивача до суду, в Україні діє воєнний стан.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року №389-VIII "Про правовий режим воєнного стану" (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами 1 та 4 статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина 1 статті 10 Закону № 389-VIII).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.

Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку.

Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Вказана позиція узгоджується з правовими висновками, визначеними постановою Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 № 990/115/22.

Надана довідка Військової частини НОМЕР_1 від 03.11.2023 містить інформацію, що позивач проходить військову службу за мобілізацією у Військовій частині НОМЕР_1 . Однак, відсутні докази, які б свідчили, що проходження позивачем військової служби унеможливило звернення до суду у термін, визначений КАС України, а тому позивача протягом двох років не мав реальної можливості звернутись до суду з позовом про скасування наказу від 25.02.2022.

З наведеного вбачається, що позивачем подано позовну заяву до суду лише 15.02.2024, тобто поза межами встановленого ст.122 КАС України строку, разом з цим, подана позивачем заява про поновлення строку звернення до суду не містить посилання на обґрунтовані, поважні причини пропуску строку звернення до суду та взаємозв`язок таких причин із обмеженнями, впровадженими у зв`язку із запровадженням воєнного стану, а доводи позивача не спростовують позиції судді щодо наявності підстав для обмеження права позивача на звернення до суду місячним строком.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (ч. 8 ст. 169 КАС України).

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирського ОМТЦК та СП про визнання протиправним та скасування наказу, повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.В. Лавренчук