Справа № 160/16261/23
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2024-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Тулянцевої І.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (в порядку письмового провадження) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Кам`янської міської ради до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області про визнання протиправним та скасування висновку, -
10 липня 2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Кам`янської міської ради до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області, в якій позивач, з урахуванням уточненої позовної заяви, просить:
- визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області від 28.06.2023 року складеного стосовно закупівлі за кодом CPV «Послуги з прибирання та підмітання вулиць (послуги щодо санітарного утримання території кладовищ) на основі CPV за ДК 021:2015-90610000-6- Послуги з прибирання та підмітання вулиць» (ідентифікатор закупівлі UA-2023-01-09-005978-а) в повному обсязі.
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що в оскаржуваному Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-01-09-005978-а (далі-Закупівля) від 28.06.2023 року, проведеної Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області, відповідач дійшов хибних та необґрунтованих висновків про порушення позивачем вимог наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13.04.2016 № 680 «Про примірну тендерну документацію для процедури закупівлі - відкриті торги». В обгрунтування виявлених порушень органом державного фінансового контролю зазначено, що Замовник на порушення вимог наказу Мінекономіки від 13.04.2016 №680 «Про затвердження примірної тендерної документації», під час оприлюднення в електронній системі закупівель тендерної документації, додатки тендерної документації не оприлюднив до електронної системи закупівель окремими файлами. Так, позивачем вказується, що вищезазначений наказ регулює процес формування та подачі в електронному вигляді виключно примірної тендерної документації, яка затверджена цим наказом, відповідно до вимог Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" та він не розповсюджує свою дію на оприлюднення тендерної документації, яка самостійно створена замовником, при цьому абзац перший частини 3 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» надає замовнику беззаперечне право самостійно визначати умови тендерної документації, що необхідні для проведення тендерної процедури та реалізації в подальшому договірних відносин, зважаючи на вимоги чинного законодавства України. Також позивачем наголошується, що ним створено тендерну документацію до закупівлі самостійно, без застосування примірних форм документації, а отже відповідач не має права в даному випадку застосовувати до закупівлі наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13.04.2016 № 680 «Про примірну тендерну документацію для процедури закупівлі - відкриті торги», який має лише рекомендаційний характер та меншу юридичну силу, аніж Закон. Крім того, положеннями статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено право відповідача у випадках встановлення порушень зобов`язувати суб`єкта господарювання здійснювати усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, а не зобов`язувати здійснити заходи, направлені на недопущення встановленого порушення в подальшому (на майбутнє). Так, на переконання позивача, зобов`язавши його здійснити заходи направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, відповідач вийшов за межі повноважень, чим порушив ст.19 Конституції України, статті 5,10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтю 8 Закону України «Про публічні закупівлі», а тому вказаний Висновок суперечить вказаним нормам. На підставі викладеного, позивач уважає, що висновок відповідача є необґрунтованим, протиправним, та таким, що не відповідає приписам чинного законодавства, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 липня 2023 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду: уточненої позовної заяви оформленої відповідно до вимог ч.5 ст.160 КАС України із уточненим змістом позовних вимог (у кількості примірників, залежно від складу сторін) із зазначенням належного відповідача за позовною заявою, та викладенням позовних вимог до такого відповідача; надати належним чином засвідчену копію повного тексту висновку Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області від 28.06.2023 року складеного стосовно закупівлі за кодом CPV «Послуги з прибирання та підмітання вулиць (послуги щодо санітарного утримання території кладовищ) на основі CPV за ДК 021:2015-90610000-6- Послуги з прибирання та підмітання вулиць» (ідентифікатор закупівлі UA-2023-01-09-005978-а); доказів сплати судового збору у розмірі 2684,00 грн; докази направлення копії позовної заяви і доданих до неї документів рекомендованим листом з описом вкладення відповідно до кількості учасників справи.
На виконання вимог ухвали суду від 14.07.2023 року засобами поштового зв`язку на адресу суду від представника позивача адвоката Дудника О.С. 25.07.2023 року надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, разом з доказами сплати судового збору у розмірі 2684,00 грн, уточненим клопотанням про витребування доказів та уточненою позовною заявою.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 липня 2023 року позовну заяву Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Кам`янської міської ради до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області про визнання протиправним та скасування висновку - повернуто позивачу.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2023 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду: оригінал позовної заяви від 10.07.2023 року разом із усіма доданими до неї документами та копію уточненого позову від 25 липня 2023 року разом із додатками для відповідача (які були повернуті судом відповідно до ухвали суду від 31.07.2023 року).
На виконання вимог ухвали суду від 20.11.2023 року, на адресу суду засобами поштового зв`язку від представника позивача адвоката Губського Д.В., 15.12.2023 року надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучено оригінал позовної заяви від 10.07.2023 року разом із усіма доданими до неї документами та копію уточненого позову від 25 липня 2023 року разом із додатками для відповідача (які були повернуті судом відповідно до ухвали суду від 31.07.2023 року).
09 січня 2024 року до суду надійшов відзив Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області на позовну заяву Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Кам`янської міської ради, в якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 8 Закону №922 підставою для проведення моніторингу закупівлі UA-2023-01-09-005978-а стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. Керуючись ч. 2 ст. 8 Закону №922 Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області видало наказ від 22.06.2023 №16-з «Про початок моніторингу закупівель», згідно з переліком, серед яких також була включена закупівля Позивача, унікальний номер UА-2023-01-09-005978-а. За результатами моніторингу закупівлі, унікальний номер UА-2023-01-09-005978-а, предмет закупівлі - Послуги з прибирання та підмітання вулиць (послуги щодо санітарного утримання території кладовищ) на основі СРУ за ДК 021:2015 - 90610000-6 - Послуги з прибирання та підмітання вулиць, Управлінням було складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 28.06.2023 (далі - Висновок), який затверджено заступником начальника управління-начальником відділу Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області та оприлюднено в електронній системі закупівель у відповідності до вимог ч. 6 ст. 8 Закону №922. За результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі Управлінням встановлено, що Замовник на порушення вимог наказу Мінекономіки від 13.04.2016 №680 «Про затвердження примірної тендерної документації», під час оприлюднення в електронній системі закупівель тендерної документації, не оприлюднив додатки тендерної документації до електронної системи закупівель окремими файлами. Як зазначено в Оголошенні про проведення відкритих торгів UА-2023- 01-09-005978-а, оприлюдненого позивачем в електронній системі та у пункті 4 Вступної частини Висновку - застосована процедура закупівлі -відкриті торги з особливостями. Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі від 13 квітня 2016 №680 (далі - Наказ №680) затверджено, зокрема, Примірну тендерну документацію для процедури закупівлі - відкриті торги. Як обумовлено в Наказі №680, ця Примірна тендерна документація формується та подається в електронному вигляді відповідно до вимог Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг". Зміст кожного розділу Примірної тендерної документації визначається замовником. Таким чином, Наказ №680 встановив імперативну норму щодо обов`язку всіх замовників завантажувати в електронну систему закупівель додатки до тендерної документації окремими файлами. Отже, окрім обов`язкової інформації, визначеної статтею 22 Закону №922-УІІІ, Примірна тендерна документація передбачає завантаження додатків окремими файлами. Враховуючи викладене, Замовником не завантажено до електронної системи закупівель Додатків 1, 2, 3 та 4 до тендерної документації окремими файлами, чим не дотримано вимог Наказу №680. Крім того, в оскаржуваному висновку Управлінням зазначено: «З огляду на встановлені порушення вимог Наказу №680 та відсутність механізму його усунення, керуючись статтями 5, 10 Закону України від 26.01.1993 №2939 «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України від 25.12.2015 №922-УІІІ «Про публічні закупівлі», Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо) та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів». Даний висновок містить посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акту на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку порушення законодавства у сфері публічних закупівель та запропоновано можливий шлях усунення порушень. Враховуючи, що встановлене порушення не вимагає розірвання договору Офіс встановив запобіжний захід, зобов`язавши замовника в подальшому не вчиняти встановлене порушення. Неможливість зрозуміти Позивачем способу усунення виявлених порушень не може бути підставою для скасування оскарженого висновку і може слугувати підставою для звернення до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку, відповідно до ч. 8 ст. 8 Закону №922, проте позивач не звертався за роз`ясненням щодо змісту висновку та його зобов`язань в електронній системі.
11 січня 2024 року через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останній виклав позицію аналогічну заявленій ним у власній уточненій позовній заяві з зазначенням тотожніх аргументів та доводів.
19 січня 2024 року через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких останній підтримав, заявлену ним у відзиві на позовну заяву, позицію.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з огляду на таке.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що наказом Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області від 22.06.2023 № 16-3 «Про початок моніторингу закупівель» прийнято рішення, зокрема, про початок проведення моніторингу закупівлі UA-2023-01-09-005978-а з підстав виявлення органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (ч. 2 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі»).
За результатами перевірки Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-01-09-005978-а (дата початку моніторингу: 08 травня 2023 р.- дата закінчення моніторингу: 22 червня 2023 р.), який затверджено заступником начальника управління- начальником відділу Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області Бєлкіною Н.В. та оприлюднено в електронній системі закупівель 28 червня 2023 року у відповідності до вимог ч.6 ст.8 Закону №922.
В констатуючій частині висновку Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області викладено виявлені порушення разом з обґрунтуванням:
«Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів з особливостями, дотримання порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі Закон України №922) та постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі Особливості, Постанова №1178), своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом України № 922, розгляду тендерних пропозицій, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення. Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Департамент житлово-комунального господарства та будівництва Кам`янської міської ради (далі - Замовник) на 2023 рік, оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями, тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи (протокол уповноваженої особи від 09.01.2023 №55), зміни до тендерної документації, затверджену рішенням уповноваженої особи (протокол від 12.01.2023 №62, протокол від 17.01.2023 №67), реєстр отриманих тендерних пропозицій, тендерну пропозицію Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , протокол розкриття тендерних пропозицій, повідомлення про намір укласти договір, договір про закупівлю послуг від 06.02.2023 року № 37-23 на загальну суму 5500000,00грн (без ПДВ).
За результатами моніторингу установлено, що Замовник на порушення вимог наказу Мінекономіки від 13.04.2016 №680 «Про затвердження примірної тендерної документації» (далі Наказ №680), під час оприлюднення в електронній системі закупівель тендерної документації, додатки тендерної документації не оприлюднив до електронної системи закупівель окремими файлами.
За результатами моніторингу встановлено порушення вимог Наказу № 680. За результатами аналізу питань визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, складання тендерної документації, оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом, розгляду тендерних пропозицій, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення порушень не встановлено.
З огляду на встановлені порушення вимог Наказу №680 та відсутність механізму його усунення, керуючись статтями 5, 10 Закону України від 26.01.1993 №2939 «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі», Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо) та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів .
Не погоджуючись з висновком Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області та вважаючи, що виявлені порушення не мають місце в дійсності, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає про таке.
За приписами ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон №2939-ХІІ).
Відповідно до частин першої, другої статті 1 Закону №2939-ХІІ здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у/ сфері державного фінансового контролю (далі - орган - державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією, України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.
Головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності, у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні (частина перша статті 2 Закону №2939-ХІІ).
Положеннями частин другої, третьої статті 2 Закону №2939-ХІІ визначено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі. Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі - Положення №43 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Отже, Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до ст.5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст.8 Закону №922-VIII.
Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VІІІ (далі - Закон №922-VІІІ) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.
Пунктом 14 частини першої статті 1 Закону №922-VІІІ визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено «Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Особливості), пунктом 23 яких визначено, що моніторинг відкритих торгів здійснюється Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами відповідно до статті 8 Закону.
Відповідно до частини четвертої статті 7 Закону №922-VIII Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України. Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.
Абзацами 1-2 частини першої статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Згідно з ч.2 ст.8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до частини третьої статті 8 Закону №922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Згідно з частинами шостою та сьомою статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
За приписами частини десятої статті 8 Закону №922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.
Відповідно до ст. 15 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.
Пунктом 15 ст. 10 цього ж Закону передбачено, що органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.
З наведених законодавчих положень вбачається, що складений за результатами моніторингу закупівлі висновок про результати моніторингу закупівлі є актом індивідуальної дії, який містить обов`язкові для виконання заходи, направлені на усунення виявлених порушень, і такий висновок в зобов`язальній частині може бути оскаржений як в адміністративному, так і в судовому порядку.
При цьому, викладені у висновку про результати моніторингу закупівлі порушення, можуть бути підставою для притягнення службових (посадових) осіб підконтрольних суб`єктів господарювання як до дисциплінарної, так і до адміністративної відповідальності.
Враховуючи, що в оскарженому висновку вказується про порушення позивачем законодавства про закупівлі, - на підставі вищенаведених законодавчих положень такий висновок у зобов`язальній частині може мати негативні наслідки для позивача.
З огляду на вищевикладене суд констатує, що висновок від 28.06.2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі за кодом CPV «Послуги з прибирання та підмітання вулиць (послуги щодо санітарного утримання території кладовищ) на основі CPV за ДК 021:2015-90610000-6- Послуги з прибирання та підмітання вулиць» (ідентифікатор закупівлі UA-2023-01-09-005978-а) має безпосередні наслідки та негативний вплив для позивача як замовника послуги, що обумовлює необхідність забезпечення права на його судове оскарження з метою захисту права та інтересів позивача.
Отже, викладені у відзиві відповідача доводи про те, що права позивача в цьому випадку не можуть бути порушеними, є безпідставними.
Надаючи оцінку іншим порушенням встановленим відповідачем у спірному висновку, суд вказує про наступне.
Моніторингом встановлено, що Замовник на порушення вимог наказу Мінекономіки від 13.04.2016 №680 «Про затвердження примірної тендерної документації» (далі Наказ №680), під час оприлюднення в електронній системі закупівель тендерної документації, додатки тендерної документації не оприлюднив до електронної системи закупівель окремими файлами.
За результатами моніторингу встановлено порушення вимог Наказу № 680. За результатами аналізу питань визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, складання тендерної документації, оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом, розгляду тендерних пропозицій, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення порушень не встановлено.
За визначенням, наведеним у підпункті 31 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
У відповідності до частин першої та другої статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
У тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами; 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
За приписами частини четвертої статті 22 Закону 922-VIII тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритим єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
В свою чергу, наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі від 13 квітня 2016 № 680 (далі - Наказ № 680) затверджено Примірну тендерну документацію для процедури закупівлі - відкриті торги.
Згідно з Наказом № 680 примірна тендерна документація містить:
- обов`язкову інформацію, визначену статтею 22 Закону України "Про публічні закупівлі" (далі - Закон), яка оформлюється у вигляді таблиці, що складається з трьох граф та подається замовником окремим файлом. У графі "1" зазначається нумерація, у графі "2" - перелік складових тендерної документації, у графі "3" - вимоги щодо їх заповнення відповідно до Закону;
- інформацію, що формується замовником шляхом заповнення окремих полів електронних форм електронної системи закупівель;
- додатки, що завантажуються до електронної системи закупівель окремими файлами.
Зміст кожного розділу Примірної тендерної документації визначається замовником.
Отже, окрім обов`язкової інформації, визначеної статтею 22 Закону № 922-VIII, Примірна тендерна документація передбачає завантаження додатків окремими файлами.
При цьому Закон № 922-VIII не містить положень про те, що Примірна тендерна документація, затверджена уповноваженим органом, є обов`язковою для замовників.
Відповідно до пункту 31 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII тендерна документація розробляється та затверджується замовником.
З урахуванням вищенаведеного суд дійшов висновку про те, що невиконання замовником положень Наказу № 680 щодо завантаження додатків до тендерної документації окремими файлами не порушує вимог Закону № 922-VIII, а отже, відповідач необґрунтовано зазначив відповідні обставини, як порушення позивачем законодавства про публічні закупівлі.
Крім того, у спірному висновку Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області від 28.06.2023 року, зокрема, передбачено, що з огляду на встановлені порушення вимог Наказу №680 та відсутність механізму його усунення, керуючись статтями 5, 10 Закону України від 26.01.1993 №2939 «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі», Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо) та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів .
Однак, суд вважає протиправною вимогою Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області в оскаржуваному висновку про здійснення Замовником заходів направлених на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Так, оскаржуваний висновок не відповідає положенням ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі».
Відповідно до ч. 8 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 року № 552 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення» визначено форму та зміст висновку, який складається за наслідками моніторингу публічних закупівель. Так, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 Розділу II має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Аналізуючи вказану норму права щодо її застосування Верховний Суд у постанові від 26.10.2022 року по справі № 420/693/21 дійшов висновку, що законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень. Тобто, виходячи із структури та змісту ч.8 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі», саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
Таким чином Верховний Суд зазначив, що Законом України «Про публічні закупівлі» на офіс Держаудитслужби покладений обов`язок зазначити три варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: 1) вжити вказаних контролюючим органом заходів та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, 2) надати аргументовані заперечення, 3) надати інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
В межах спірних правовідносин в оскаржуваному висновку відповідачем не виконано обов`язок щодо зазначення замовнику трьох варіантів (на його вибір) правомірної поведінки усунення порушення, що також вказує на його невідповідність Закону України «Про публічні закупівлі».
Крім того, слід зауважити, що зазначений відповідачем варіант усунення порушення шляхом «здійснення заходів направлених на недопущення встановленого порушення у подальшому» свідчить про неможливість виконання замовником обов`язку, передбаченого ч.8 ст,8 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо усунення правопорушення протягом 5 робочих днів, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки, В такому разі замовник також позбавлений права відповідно до ч.9 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» бути звільненим від адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку, що свідчить про невідповідність висновку вимогам закону.
Також, слід зазначити, що оскаржуваний висновок є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, тобто має відповідати вимогам, визначеним ст.2 КАС України.
Верховним Судом у постанові від 26.01.2023 року у справі № 160/3289/21 досліджувалось питання обґрунтованості та вмотивованості висновку Східного офісу Держаудитслужби, який зобов`язав замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, вжити заходів щодо недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Зазначено, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в цій справі відповідачем зроблено не було.
Верховний Суд погодився з доводами позивача, що зазначивши у висновку про необхідність «здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення», відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.
Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.
На підставі ч.5 ст.242 КАС України у спірних правовідносинах по цій справі підлягають врахуванню висновки щодо застосування норм права, викладені в постанові Верховного Суду від 26.01.2023 року у справі № 160/3289/21.
Таким чином, визначення відповідачем зобов`язання «здійснити заходи направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому» не відповідає вимогам закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії, оскільки зобов`язальний характер вимог щодо усунення правопорушення свідчить про, як встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в даному випадку Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області зроблено не було.
Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.
Спонукання Замовника самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення Замовником чинного законодавства.
Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.
Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
В свою чергу, встановлення відповідачем в оскаржуваному висновку обов`язку позивача здійснити заходи направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо, не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку як акту індивідуальної дії.
Подібна за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 04 травня 2023 року по справі № 160/5890/22.
Таким чином, зазначаючи в оскаржуваному висновку про необхідність «здійснити заходи направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо», Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області не конкретизувало яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.
Тобто, Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області в оскаржуваному висновку чітко не визначено позивачу конкретний захід, який має бути направлений на недопущення встановленого порушення у подальшому.
При цьому, зобов`язання Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області здійснити заходи, а не захід, свідчить про необхідність вжиття позивачем більше одного заходу, направленого на недопущення встановленого порушення у подальшому. Однак, яких саме заходів Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області при цьому в оскаржуваному висновку не зазначає.
Крім того, в оскаржуваному висновку Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області використовує конструкцію «зокрема», що взагалі ставить позивача у невизначене становище, за якого не є зрозумілим, чи є обов`язковим заходом для позивача «проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо» або ж можливо вжити інші заходи, направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому,; чи є достатнім заходом «проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо» або ж необхідно вжити також й інші заходи, направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому.
Суд також звертає увагу на те, що ані наказ Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області від 22.06.2023 № 16-3 «Про початок моніторингу закупівель», ані оскаржуваний висновок, не містять детального опису підстави для початку здійснення моніторингу, не містить фактичного викладу виявлених ознак порушення (порушень), обґрунтування у чому полягають виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Таким чином Висновок Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області від 28.06.2023 року про результати моніторингу закупівлі за кодом CPV «Послуги з прибирання та підмітання вулиць (послуги щодо санітарного утримання території кладовищ) на основі CPV за ДК 021:2015-90610000-6- Послуги з прибирання та підмітання вулиць» (ідентифікатор закупівлі UA-2023-01-09-005978-а) є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
На підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позові доводи позивача є обґрунтованими, а позов таким, що підлягає задоволенню.
Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не спростовують.
Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "РуїсТоріха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).
Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.
Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Беручи до уваги відсутність витрат суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, судовий збір на користь Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Кам`янської міської ради стягненню із відповідача не підлягає.
Керуючись ст. ст. 241-244, 246, 250, 254, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
УХВАЛИВ:
Визнати протиправним та скасувати Висновок Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області від 28.06.2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі за кодом CPV «Послуги з прибирання та підмітання вулиць (послуги щодо санітарного утримання території кладовищ) на основі CPV за ДК 021:2015-90610000-6- Послуги з прибирання та підмітання вулиць» (ідентифікатор закупівлі UA-2023-01-09-005978-а).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст. ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Тулянцева