Справа № 560/245/24
Суддя: Салюк П.І.
Дата ухвалення: 2024-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/245/24
РІШЕННЯ

іменем України

04 березня 2024 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Салюка П.І. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування акту, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, в якій просить:

визнати протиправними та скасувати акт спеціального розслідування нещасного випадку № 28 від 01 грудня 2023 року (форми Н-1/НПВ);

зобов`язати відповідача об`єктивно провести повторне розслідування нещасного випадку який стався 20.05.2022 року, о 08:40 год. із старшим спеціалістом-криміналістом сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції Мельником Дмитром Івановичем, у висновку якого підтвердити, що даний нещасний випадок трапився в період проходження служби і пов`язаний із виконанням службових обов`язків, взявши зазначений випадок на облік.

В обґрунтування позову зазначено, що відповідно до рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 15.12.2022 року, що залишено без змін постановою Сьомого апеляційного суду від 22.06.2023 року у справі № 560/13249/22 проведено повторне спеціальне розслідування нещасного випадку та складено акт № 28 від 01 грудня 2023 року (форми Н-1/НПВ), у висновку якого зазначено, що нещасний випадок 05.10.2022 о 08:40 із старшим спеціалістом-криміналістом сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції ОСОБА_1 стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, адже обставинами настання нещасного випадку є учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є дисциплінарним проступком. Позивач не погоджуючись із повторним актом розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НПВ, звернувся до суду із цим позовом.

Ухвалою суду від 08.01.2024 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Представник Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області подав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позову. Зазначає, що відповідно до висновку № 490/121/56/01-2022 від 01.07.2022, дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, який полягає у порушеннях п. 8 ч. 3 ст. 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", п. 2 1, 2, 3 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію України", вимог ст. 14 Закону України "Про охорону праці", що виразилось у ігноруванні заходами особистої безпеки, незастосуванні засобів індивідуального захисту (ременя безпеки). Вказує, що за нормами Порядку № 705 передбачено, що обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є дисциплінарним проступком, а не притягнення його до дисциплінарної відповідальності, відтак акт спеціального розслідування нещасного випадку № 28 від 01.12.2023 складений у відповідності до положень Порядку №705.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі обставини справи, перевіривши їх дослідженими доказами, суд дійшов наступних висновків.

ОСОБА_1 , проходить службу в Національній поліції України з 07 листопада 2015 року.

Наказом начальника ГУНП в Хмельницькій області від 08.04.2022 № 296, з 08.04.2022 позивач та інші працівники поліції відряджені до Київській області.

20.05.2022 позивач з чотирма працівниками поліції на службовому автомобілі марки "Рено Трафік", номерний знак НОМЕР_1 , поверталися до міста Хмельницького. Близько 08:40 рухаючись по автодорозі у напрямку міста Бердичів, автомобіль марки "Рено Лагуна" номерний знак НОМЕР_2 зіткнувся зі службовим автомобілем марки "Рено Трафік", номерний знак НОМЕР_1 . Усі особи, які перебували в службовому автомобілі отримали травми. Позивач госпіталізований з 20.05.2022 по 24.05.2022 до неврологічного відділення ДУ "ТМО МВС України по Житомирській області" із діагнозом "ЗЧМТ, струс головного мозку, забій правого плеча, правого колінного суглоба" (виписка з медичної картки стаціонарного хворого від 24,05.2022 № 315, довідка про тимчасову непрацездатність ДУ «ТМО МВС України по Житомирській області» від 24.05.2022 № 24/315, довідка про тимчасову непрацездатність ДУ "ТМО МВС України по Хмельницькій області" від 08.06.2022 №013256).

Наказом ГУНП в Хмельницькій області від 02.06.2022 № 761 призначене службове розслідування за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю працівників поліції, внесення відомостей до ЄРДР №0000202 від 20.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 286 ККУ та можливого порушення службової дисципліни та законності в діях окремих працівників поліції ГУНП в Хмельницькій області.

В результаті службового розслідування дисциплінарна комісія склала висновок №490/121/56/01-2022 від 01.07.2022, у якому, зокрема, встановила факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку - виконання пункту 8 частини З статті 1 Закону України від 15 березня 2018 року №2337-VII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", пунктів 1, 2 і 3 статті 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII , статті 14 Закону України від 14.10.1992 № 2694-XII "Про охорону праці", а також ігнорування заходами особистої безпеки. Однак, враховуючи його попередню бездоганну поведінку та сумлінне ставлення до виконання службових обов`язків запропонувала відповідно до частини 11 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, попередити про необхідність дотримання службової дисципліни.

На підставі зазначеного висновку наказом Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 06.07.2022 № 963 "Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих працівників ВКЗ СУ ГУНП в Хмельницькій області" позивач попереджений про необхідність дотримання службової дисципліни.

Наказом Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 01.06.2022 року № 753 для з`ясування обставин та причин нещасного випадку, що стався 20.05.2022 з поліцейськими ГУНП в Хмельницькій області, створена комісія із спеціального розслідування нещасного випадку.

За наслідками спеціального розслідування нещасного випадку складений акт № 52 від 21 листопада 2022 року (форми Н-1/НПВ), у якому, зокрема, сформований висновок про те, що нещасний випадок 05.10.2022 о 08:40 год. із старшим спеціалістом-криміналістом сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції ОСОБА_1 стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків. У акті спеціального розслідування нещасного випадку від 21 листопада 2022 року (форми Н-1/НПВ) вказано, що до нещасного випадку призвело вчинення потерпілими, в тому числі ОСОБА_1 , дисциплінарного проступку (не дотримання пункту 8 частини З статті 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", пунктів 1, 2, 3 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", статті 14 Закону України "Про охорону праці", а також ігнорування заходами особистої безпеки); незастосування потерпілим засобів індивідуального захисту (ременя безпеки).

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 18.01.2023 року у справі № 560/13249/22, яке залишено без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 22.06.2023 року, визнано протиправним і скасовано акт спеціального розслідування нещасного випадку № 52 від 21 листопада 2022 року (форми Н-1/НПВ), складений спеціальною комісією Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області та зобов`язано Головне управління Національної поліції в Хмельницькій області провести повторне розслідування нещасного випадку який стався 20.05.2022 року о 08:40 год із старшим спеціалістом-криміналістом сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції Мельником Дмитром Івановичем.

Відповідно до вищезазначеного рішення, наказом начальника ГУНП в Хмельницькій області від 29.06.2023 № 1213 створено спеціальну комісію із повторного розслідування нещасного випадку.

За наслідками спеціального розслідування нещасного випадку складений акт № 28 від 01 грудня 2023 року (форми Н-1/НПВ), у якому, зокрема, сформований висновок про те, що нещасний випадок 20.05.2022 о 08:40 год із старшим спеціалістом-криміналістом сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції ОСОБА_1 стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків. У акті спеціального розслідування нещасного випадку № 28 від 01 грудня 2023 року (форми Н-1/НПВ) вказано, що до нещасного випадку призвело вчинення дисциплінарного проступку потерпілими, в тому числі ОСОБА_1 , (не дотримання п. 8 ч. 3 ст. 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", п. п. 1, 2, 3 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", вимог ст. 14 Закону України "Про охорону праці", а також у ігноруванні заходами особистої безпеки); незастосування потерпілим засобів індивідуального захисту (ременя безпеки).

Позивач не погоджуючись із зазначеним актом № 28 від 01 грудня 2023 року спеціального розслідування нещасного випадку за (форми Н-1/НПВ) затверджений 01.12.2023 начальником ГУНП в Хмельницькій області щодо спеціального розслідування нещасного випадку, який стався з позивачем 20.05.2022 о 08 год. 40 хв., звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII) поліцейський зобов`язаний, зокрема неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII, визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно зі статтею 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку та сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Згідно зі статтями 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту відповідальність поліцейського за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися види дисциплінарних стягнень, зазначені в ст. 13 Дисциплінарного статуту.

Відповідно до частини 11 статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 4, 10 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 (далі Порядок № 893).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктом 4 розділу ІІ Порядку 893, визначено, що склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі Положення № 893).

Відповідно до пунктів 1, 4 розділу ІІ Положення № 893 персональний склад дисциплінарних комісій із проведення службових розслідувань за відомостями про порушення поліцейським посадових (функціональних) обов`язків, наказів безпосереднього керівника, втрату службового посвідчення та (або) спеціального жетона (знака) формується із числа поліцейських та працівників органу (підрозділу) поліції, в якому проходить службу зазначений поліцейський.

До складу дисциплінарних комісій, що проводять службові розслідування за відомостями про порушення поліцейським службової дисципліни, що призвело до поранення (контузії, травми чи каліцтва) або загибелі поліцейського, включаються працівники підрозділів з охорони праці.

Таким чином, положення ст. 14 та ст. 15 Дисциплінарного статуту визначають діяльність утвореного належного складу дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, підстави та порядок призначення службового розслідування із визначенням відповідної мети, щодо своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно, за наслідками проведеного службового розслідування згідно п. 2, 7 , 9 розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.

Як наслідок, згідно положень розділу VII Порядку №893 у разі, якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.

Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Таким чином, за наслідками проведеного дисциплінарною комісією службового розслідування щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку поліцейським складається висновок, у разі встановлення в діях (бездіяльності) останнього дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення, відповідно, уповноважений керівник враховуючи всі обставини та характер встановленого проступку та інше, видає наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності із визначенням виду дисциплінарного стягнення.

Водночас відповідно до частини 11 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до висновків службового розслідування наказом начальника ГУНП в Хмельницькій області від 06.07.2022 № 863 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у не дотриманні зокрема вимог п. 8 ч. 3 ст. 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", п. 2. 1, 2, 3 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію України", вимог ст. 14 Закону України "Про охорону праці", а також у ігноруванні заходами особистої безпеки, позивач заслуговує на застосування дисциплінарного стягнення, однак враховуючи те, що останній має наявну попередню бездоганну поведінку, сумлінно ставиться до виконання службових обов`язків, сприяв проведенню службового розслідування, на підставі ч. 11 ст. 19 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", обмежитись його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Зазначений наказ є чинним, матеріали справи не містять жодних доказів його оскарження позивачем.

Суд також зазначає, що в ході проведення службового розслідування, відповідно до п. п. 4-5 розділу V Порядку 893, має встановлюватись наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Письмові клопотання поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, про отримання і долучення до матеріалів службового розслідування документів, отримання додаткових пояснень від інших осіб подаються голові або членам дисциплінарної комісії в межах строку проведення службового розслідування.

Відповідно до п. 7 розділу V Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

З обставин призначеного та проведеного відповідачем службового розслідування вбачається, що розслідування проводилось у формі письмового провадження із збиранням та перевіркою матеріалів і відомостей.

Згідно з п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.

Поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до п.п. 8, 9, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію" зобов`язує поліцейського: знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Відповідно до наказу Міністерства внутрішніх справ України від 05.10.2020 № 705, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.11.2020 за № 1139/35422, затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (далі - Порядок №705), який визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - орган (підрозділ) поліції).

Пунктом 5 розділу І Порядку №705 зазначено, що спеціальне розслідування проводиться в разі: нещасного випадку із смертельним наслідком; групового нещасного випадку; гострого професійного захворювання (отруєння), що призвело до тяжких чи смертельних наслідків; нещасних випадків, факт настання яких установлено в судовому порядку; нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого поліцейського; зникнення поліцейського під час виконання службових обов`язків.

У розумінні положень Порядку №705 нещасний випадок це отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.

Груповий нещасний випадок - нещасний випадок, що стався одночасно з двома та більше поліцейськими під час проходження служби в поліції незалежно від ступеня тяжкості отриманих ними травм.

Згідно п. 6 розділу І Порядку №705, строк давності для розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку становить три роки з дня його настання. У разі встановлення факту нещасного випадку рішенням суду розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку проводиться незалежно від дати його настання.

Відповідно до розділу ІІ Порядку №705 про кожний нещасний випадок потерпілий поліцейський або особа, яка його виявила, негайно повідомляє прямому керівникові, який, після отримання відомостей про настання нещасного випадку зобов`язаний: терміново організувати надання домедичної допомоги потерпілому поліцейському, забезпечити (за потреби) його направлення до закладу охорони здоров`я; негайно повідомити про нещасний випадок керівникові органу (підрозділу) поліції та посадовій особі з державного нагляду за охороною праці; зберегти до прибуття комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку та устаткування в такому стані, у якому вони були на момент нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров`ю інших осіб), ужити необхідних заходів для запобігання таким випадкам.

Пунктами 3, 5, 6, 7 розділу ІІ Порядку №705 визначено, що керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

До складу спеціальної комісії із спеціального розслідування нещасного випадку входять: заступник керівника органу (підрозділу) поліції (голова комісії); керівник (спеціаліст) з державного нагляду за охороною праці або посадова особа, на яку покладено виконання функцій з державного нагляду за охороною праці; керівник (спеціаліст) підрозділу кадрового забезпечення; психолог (у разі самогубства); представник первинної організації профспілки (за згодою); спеціаліст Державної установи «Центр превентивної медицини МВС України» (у разі гострого професійного захворювання (отруєння)); інші посадові особи органів (підрозділів) поліції (за потреби).

За рішенням керівника органу (підрозділу) поліції до складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався з потерпілим(и) поліцейським(и) під час виконання завдань, пов`язаних з державною таємницею, включаються особи, які мають відповідну форму допуску.

До складу комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку не може входити прямий керівник потерпілого поліцейського, який організовував та контролював його службову діяльність під час виконання обов`язків, що призвели до настання нещасного випадку в період проходження служби.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом т.в.о. начальника ГУНП в Хмельницькій області від 29.06.2023 № 1213 створено спеціальну комісію для проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався, 20.05.2022 о 08:40 із позивачем, у складі:

заступника начальника ГУНП в Хмельницькій області полковника поліції ОСОБА_2 ;

начальника відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції Сторожука Івана Яковича;

інспектора ВК управління кадрового забезпечення ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції Герасимчука Володимира Владиславовича;

головного спеціаліста з державного нагляду за охороною праці УЛМТЗ ГУНП в Хмельницькій області Рибчинської Інни Василівни;

старшого психолога сектору психологічного забезпечення управління кадрового забезпечення ГУНП в Хмельницькій області, голова первинної профспілкової організації працівників ГУНП в Хмельницькій області Всеукраїнської профспілки Національної поліції старший лейтенант поліції Адамів Валентини Вікторівни.

В подальшому, наказом начальника ГУНП в Хмельницькій області від 29.11.2023 №2079, внесено зміни до наказу ГУНП в Хмельницькій області "Про створення комісії із розслідування нещасного випадку" від 29.06.2023 № 1213 та викладено п. 1 даного наказу у новій редакції: "1. Створити спеціальну комісію для проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався 20.05.2022 о 08:40 із старшим спеціалістом-криміналістом сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу Хмельницького РУН ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції ОСОБА_1 , у нижчезазначеному складі: голова комісії: полковник. поліції Репчонок Андрій Юрійович, заступник начальника ГУНП в Хмельницькій області; члени комісії: капітан поліції Данилишин Дмитро Васильович, старший інспектор ВП УГІ ГУНП в Хмельницькій області; капітан поліції Герасимчук Володимир Владиславович, старший інспектор з ОД ВК управління кадрового забезпечення ГУНП в Хмельницькій області; Рибчинська Інна Василівна, головний спеціаліст з державного нагляду за охороною праці УЛМТЗ ГУНП в Хмельницькій області старший лейтенант поліції Адамів Валентина Вікторівна, старший психолог сектору психологічного забезпечення управління кадрового забезпечення ГУНП в Хмельницькій області, голова первинної профспілкової-організації працівників ГУНП в Хмельницькій області Всеукраїнської профспілки Національної поліції."

Суд зазначає, що відповідачем дотримано вимоги п. 9 розділу ІІІ Порядку №705, а відтак твердження позивача про розслідування нещасного випадку неправомочною комісією не відповідає дійсності.

Відповідно до пунктів 2, 3 розділу ІІІ Порядку №705 спеціальне розслідування нещасного випадку проводиться протягом одного місяця з дня утворення спеціальної комісії з розслідування нещасного випадку.

Розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку може бути продовжено керівником органу (підрозділу) поліції, який призначив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, за мотивованим рапортом (доповідною запискою) голови комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку до отримання необхідних матеріалів (експертиз, висновків, постанов, рішень, пояснень тощо) для встановлення обставин і причин нещасного випадку.

Так відповідно до рецензії на рапорті старшого психолога СПЗ УКЗ ГУНП в Хмельницькій області Адамів Валентини від 28.07.2023 № 1229/1/121/31-2023, дозволено продовжити термін спеціального повторного розслідування нещасного випадку.

Згідно з п. 4 розділу ІІІ Порядку №705, за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2).

За п. 6 розділу ІІІ Порядку № 705 комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана, серед іншого: 1) провести засідання, на якому розглянути інформацію про нещасний випадок, розподілити функції між членами комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та скласти протокол засідання (додаток 3); 2) провести фотографування, обстежити місце нещасного випадку та скласти протокол огляду місця, де стався нещасний випадок (додаток 4); 3) одержати письмові пояснення потерпілого поліцейського, посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку (додаток 5); 4) вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок; 5) визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (додаток 6); 6) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; 8) з`ясувати обставини перебування потерпілого поліцейського у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; учинення ним кримінального, адміністративного правопорушення, дисциплінарного проступку, навмисного заподіяння шкоди своєму здоров`ю або самогубства; 9) установити осіб, які порушили вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, та розробити заходи із запобігання таким нещасним випадкам; 10) кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків; 11) прийняти рішення шляхом голосування членів комісії (спеціальної комісії), у разі рівної кількості їхніх голосів голос голови комісії (спеціальної комісії) вирішальний; 12) скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку. У разі групового нещасного випадку скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого поліцейського. Акти за формою Н-1 прошиваються та скріплюються печаткою органу (підрозділу) поліції; 13) розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1). У разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку із змістом акта за формою Н-1 підписати акти з відміткою про наявність окремої думки. Окрема думка викладається письмово. В окремій думці член комісії (спеціальної комісії) обґрунтовано викладає пропозиції до змісту акта за формою Н-1 (окрема думка додається до акта за формою Н-1 та є його невід`ємною частиною); 14) передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та примірники актів за формою Н-1 керівникові органу (підрозділу) поліції, що утворив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, для їх розгляду та затвердження; 15) додержуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих поліцейських та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Так відповідно до акту № 28 спеціального розслідування нещасного випадку, який стався 20.05.2022 о 08:40 із старшим спеціалістом - криміналістом сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області капітаном поліції Мельником Дмитром Івановичем, спеціальна комісія виконала вимоги п. 6 розділу ІІІ Порядку №705.

Відповідно до п. 8 розділу ІІІ Порядку №705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є: 1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України "Про Національну поліцію"; 2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом); 3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком; 4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

Згідно з пунктом 1 Примітки до додатку № 2 до Порядку № 705, якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків, це позначається великими літерами ПВ (Н-1/ПВ), якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, це позначається великими літерами НПВ (Н-1/НПВ).

Обставини настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків та в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків визначені Порядком №705 та є вичерпними.

Згідно п. 9 розділу ІІІ Порядку №705 керівник органу (підрозділу) поліції, який призначив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, зобов`язаний: 1) розглянути та затвердити акти за формою Н-1 не пізніше наступного робочого дня після їх підписання комісією (спеціальною комісією) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; 2) ужити заходів щодо притягнення до відповідальності поліцейських (працівників), дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку (за їх наявності); 3) надіслати матеріали спеціального розслідування нещасного випадку не пізніше трьох робочих днів з дня їх затвердження до сектору державного нагляду за охороною праці Департаменту управління майном Національної поліції України; 4) видати акт за формою Н-1 потерпілому поліцейському (членам його сім`ї чи уповноваженій ним особі) не пізніше трьох робочих днів з дати затвердження; 5) видати протягом двох робочих днів після закінчення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку наказ про виконання запропонованих комісією (спеціальною комісією) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку заходів із запобігання подібним нещасним випадкам; 6) видати наказ про скасування актів розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 та призначити повторне розслідування (у разі встановлення порушень вимог цього Порядку чи інших нормативно-правових актів, за наявності вимоги посадової особи з державного нагляду за охороною праці відповідно до компетенції).

Пунктом 10 розділу ІІІ Порядку №705 визначено перелік документів, які відносяться до матеріалів розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, серед яких, зокрема, належать: повідомлення про нещасний випадок; рішення (постанова) суду про встановлення факту настання нещасного випадку; копія наказу про утворення комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; протокол засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку; акт (акти) за формою Н-1 (разом з окремою думкою (за наявності), прошитий(ті) та скріплений(ні) печаткою органу (підрозділу) поліції); письмове погодження про продовження строку розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку (за наявності); протокол огляду місця, де стався нещасний випадок; фотознімки з місця нещасного випадку; пояснення потерпілого поліцейського (його представника), посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку; висновки, експертизи, рішення, постанови, протоколи (за наявності); копії документів про проходження потерпілим поліцейським навчання та інструктажів з питань охорони праці; копії документів про забезпечення потерпілого поліцейського засобами індивідуального та колективного захисту; копії документів про проходження потерпілим поліцейським попереднього та періодичного медичних оглядів; висновок про діагноз, причини смерті, характер і ступінь тяжкості травми потерпілого поліцейського; медичний висновок щодо перебування потерпілого поліцейського у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; звернення до установ, організацій, закладів щодо надання інформації про нещасний випадок та відповіді на них; копії витягів з нормативно-правових (організаційно-розпорядчих) актів з охорони праці, вимоги яких порушено; копія висновку службового розслідування; копія свідоцтва про смерть (у разі смертельного випадку); інші документи (залежно від обставин і причин нещасного випадку).

За п. 1, п. 4, п. 6 розділу IV Порядку №705 контроль за своєчасним та об`єктивним розслідуванням нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідувань, веденням їх обліку, ужиттям заходів щодо усунення причин їх настання здійснюють посадові особи з державного нагляду за охороною праці органу (підрозділу) поліції відповідно до їх компетенції.

Матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку залишаються в органі (підрозділі) поліції і зберігаються протягом 45 років. Акт за формою Н-1 долучається до особової справи потерпілого поліцейського.

Облік нещасних випадків, за результатами розслідувань яких складено акти за формою Н-1, здійснюють посадові особи з державного нагляду за охороною праці в журналі обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (додаток 7).

Таким чином, в разі встановлення наявності обставин отримання поліцейським, зокрема, під час несення ним служби, тілесних ушкоджень, травми, керівником призначається розслідування даного нещасного випадку, що стався з поліцейським, та керівник своїм наказом, не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку у складі, відповідно до Порядку №705, в ході розслідування відбираються пояснення потерпілого, посадових осіб чи свідків, здійснюється обстеження місця події та складається відповідний протокол. За наслідками розслідування складається акт за формою Н-1.

Як вже встановлено судом, відповідно до рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 18.01.2023, залишеного без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 22.06.2023 по справі № 560/13249/22, наказом ГУНП в Хмельницькій області від 29.06.2023 № 1213 створено спеціальну комісію із повторного розслідування нещасного випадку.

Суд зазначає, що з оскаржуваного акту № 28 спеціального розслідування нещасного випадку встановлено, що у зв`язку із вищезазначеним проаналізовано та надано оцінку поясненням потерпілого ОСОБА_1 та інших потерпілих щодо використання ременів безпеки під час руху автомобіля.

Так, з пояснення ОСОБА_3 , який перебував за кермом службового автомобіля марки «Рено Трафік», н.з. НОМЕР_1 ), останній використовував ремінь безпеки під час руху автомобіля; чи були пристебнуті його колеги ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 він не пам`ятає. З пояснення ОСОБА_1 він та інші працівники поліції в службовому автомобілі були пристебнуті.

ОСОБА_4 у своєму поясненні вказує, що він та колеги поряд ( ОСОБА_3 та ОСОБА_1 ) використовували ремінь безпеки, ті працівники поліції, що знаходились позаду - він на те не звернув уваги.

ОСОБА_5 у поясненні вказує, що при русі по трасі він спав і відкрив очі, коли почалось гальмування автомобіля.

З пояснення ОСОБА_6 , останній під час руху автомобіля спав та використовував ремінь безпеки. Отже, ОСОБА_6 не міг бачити чи були пристебнуті інші працівники поліції, зокрема ОСОБА_1 .

Таким чином пояснення потерпілих не дають змоги стовідсотково підтвердити використання ОСОБА_1 ременя безпеки.

Згідно постанови Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому від 30 листопада 2022 року кримінальне провадження № 0000202 від 20.05.2022. (ч. 1 ст. 286 КК України) закрито у зв`язку із відсутністю складу кримінального правопорушення.

Питання застосування потерпілим ОСОБА_1 засобів індивідуального захисту (ременя безпеки) при розгляді даного кримінального провадження не досліджувалось.

Зокрема дане питання не досліджувалось й при проведенні судово-медичної експертизи.

Відповідно до листа Обласного бюро судово-медичної експертизи Житомирської обласної ради від 27.09.2023 № 4901 судово-медичні пояснення та роз`яснення Висновку експерта надаються лише під час судового розгляду. Окрім того питання: Чи міг ОСОБА_1 отримати внаслідок ДТП тілесні ушкодження ЗЧМТ. Струс головного мозку. Забій правого плеча, правого колінного суглоба, якщо був би пристебнутий паском безпеки? Чи міг ОСОБА_1 отримати внаслідок ДТП тілесні ушкодження ЗЧМТ. Струс головного мозку. Забій правого плеча, правого колінного суглоба, якщо був би не пристебнутий пасокм безпеки можуть бути вирішені в ході проведення комплексної судово-медичної та транспортно-трасологічної експертизи.

Таким чином спеціальна комісія не в змозі встановити використання (невикористання) ременя безпеки ОСОБА_1 , а й відповідно й причини нещасного випадку.

Згідно вимог п. 8 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (працівник поліції повинен знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби), ст. 14 Закону України «Про охорону праці» (працівник зобов`язаний дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт, знати і виконувати вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, користуватись засобами колективного та індивідуального захисту).

Як вище зазначено, відповідно до висновків службового розслідування спеціальною комісією не встановлено використання (невикористання) ременя безпеки ОСОБА_1 , а відповідно й причини нещасного випадку.

Згідно висновку № 490/1231/56/01-2022 від 01.07.2022 службового розслідування за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю працівників поліції, внесення відомостей до ЄРДР № 0000202 від 20.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 286 КК України та можливого порушення службової дисципліни та законності в діях окремих працівників поліції ГУНП в Хмельницькій області встановлено наступне.

Відповідно до п. 7 Висновку за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у не дотриманні вимог п. 8 ч. 3 ст. 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", п. п. 1, 2, 3 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію України", вимог ст. 14 Закону України "Про охорону праці", а також у ігноруванні заходами особистої безпеки, позивач заслуговує на застосування дисциплінарного стягнення, однак враховуючи те, що останній має наявну попередню бездоганну поведінку, сумлінно ставиться до виконання службових обов`язків, сприяв проведенню службового розслідування, на підставі ч. 11 ст. 19 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" обмежитись його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Таким чином, відповідачем встановлено порушення позивачем службової дисципліни, проте, з урахуванням ч. 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України відповідачем не прийнято наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а лише попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни.

Щодо тверджень позивача про те, що необхідним є прямий причинно-наслідковий зв`язок між порушенням службової дисципліни та наявністю травми або поранення, суд зазначає, що положення п. 8 Порядку № 705 не передбачають умови, що нещасний випадок трапився внаслідок вчинення потерпілим дисциплінарного проступку, а визначають наявність самої обставини вчинення потерпілим поліцейським діяння, яке є дисциплінарним проступком, що виключає віднесення нещасного випадку до тих, які пов`язані з виконанням службових обов`язків та унеможливлюють складання акта за формою Н-1 (ПВ).

Таким чином, твердження позивача, про те, що акт спеціального розслідування нещасного випадку № 28 від 01.12.2023 складений з порушенням положень Порядку №705, оскільки до ОСОБА_1 не застосовано жодного з видів дисциплінарного стягнення не ґрунтується на положеннях того ж таки Порядку № 705, адже нормами останнього передбачено, що обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є дисциплінарним проступком, а не притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Водночас, згідно Рекомендації Комітету Європи № R (80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом 11.03.80, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

За п. 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 23.06.2010 року № 1380/5, дискреційні повноваження - сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності, вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта, він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але й не має права виходити за її межі.

Дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають у застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень. У більш звуженому розумінні дискреційні повноваження - це можливість діяти за власним розсудом, в межах закону, можливість застосувати норми закону та вчиняти конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними).

Встановлення обставин та висновку є дискреційними повноваженнями ГУНП в Хмельницькій області. Суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймати замість нього рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем.

Також суд зазначає, що ч. 1 ст. 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, кожна зі сторін по справі має довести ті обставини, на яких ґрунтуються їхні вимоги та заперечення, а також надати до суду належні, достовірні та достатні докази на підтвердження своїх правових позицій.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Водночас у ході розгляду цієї справи судом не встановлено порушення відповідачем вимог законодавства в ході проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем.

Позивачем не надано до суду достатніх обґрунтувань щодо проведення відповідачем розслідування нещасного випадку з порушенням Порядку № 705 та доказів на підтвердження протиправності акту службового розслідування № 28 від 01.12.2023, відтак позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають до задоволення.

Враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування акту, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_3 )
Відповідач:Головне управління Національної поліції в Хмельницькій області (вул. Зарічанська 7, м. Хмельницький, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, 29017 , код ЄДРПОУ - 40108824)

Головуючий суддя П.І. Салюк