Справа № 560/5785/23
Суддя: Гонтарук В. М.
Дата ухвалення: 2024-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/5785/23

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Ковальчук О.К.

Суддя-доповідач - Гонтарук В. М.

01 березня 2024 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Гонтарука В. М.

суддів: Білої Л.М. Матохнюка Д.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2023 року (ухвалене в м. Хмельницький) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

позивач звернулась до суду з позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про зобов`язання вчинити дії.

Рішенням Хмельницього окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2023 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та ухвалити нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що на її думку, призвело до неправильного вирішення спору.

16.01.2024 року до суду відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено про безпідставність її доводів.

Сьомий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 08.01.2024 року, з урахуванням ст. 311 КАС України, вирішив розглядати дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

За таких умов згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги та відзиву, колегія суддів вважає, що остання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду неоспорені факти про те, що ОСОБА_1 , з 2017 по 2020 роки була зареєстрована як фізична особа - підприємець та припинила підприємницьку діяльність за власним рішенням.

Рішенням від 03.02.2020 у справі №560/17070/21, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 20.10.2022, Хмельницький окружний адміністративний суд визнав протиправною та скасував податкову вимогу Головного управління ДПС у Хмельницькій області №Ф-894-17 від 17.11.2021 про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 16043,36 грн.

Позивач звернулась до відповідача із заявою, в якій просила здійснити коригування відомостей в особовій картці платника єдиного внеску шляхом виключення з неї відомостей про наявність боргу зі сплати єдиного соціального внеску в розмірі 16043,36 грн.

Листом від 24.10.2022 Головне управління ДПС у Хмельницькій області повідомило позивачку про відсутність підстав для скасування нарахованих сум по єдиному внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та, відповідно, коригування відомостей про наявність боргу.

Вважаючи протиправною відмову податкового органу в коригуванні індивідуальної податкової картки, шляхом виключення відомостей про наявність боргу з єдиного внеску, позивач звернулась до суду за захистом своїх порушених прав.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів зазначає наступне.

Правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, визначені Порядком ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України №5 від 12.01.2021 (далі Порядок №5).

За визначенням пункту 2 розділу І Порядку №5 інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу;

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 розділу ІІ Порядку №5 з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Цією нормою також визначено, що облік платежів ведеться в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення. Для організації оперативного обліку кожній ІКП присвоюється код, який її ідентифікує в інформаційній системі та не може бути присвоєний іншій ІКП. Постійними реквізитами ІКП є, зокрема: податковий номер або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний територіальний орган ДПС і мають відмітку у паспорті) (далі - податковий номер); найменування - для юридичної особи або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) - для фізичної особи; код виду бюджету; код класифікації доходів бюджету / технологічний код класифікації єдиного внеску. Змінними реквізитами ІКП є: дата здійснення облікової операції; код облікової операції; сума за обліковою операцією.

Підпунктом 2 пункту 1 розділу ІІ Порядку №5 передбачено, що ІКП відкривається автоматично кожному платнику, зокрема, в разі нарахування сум платежів, самостійно визначених платником (за фактом надходження податкових декларацій, розрахунків, уточнюючих розрахунків); нарахування сум платежів, визначених територіальним органом ДПС (акт перевірки, податкове повідомлення-рішення, рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій, передбачених Законом України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів", рішення про застосування штрафних санкцій з єдиного внеску, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску). Якщо платника не включено/виключено до/з реєстру платників відповідного податку, які ведуться податковими органами, то ІКП за таким податком присвоюється ознака "Платник відсутній в реєстрі".

Отже, надходження податкових декларацій, розрахунків, уточнюючих розрахунків, якими платником самостійно нараховані суми платежів, в тому числі якщо такий платник не включений до реєстру платників відповідного податку, а також прийняття контролюючим органом рішення про застосування штрафних санкцій з єдиного внеску, є безумовними підставами для автоматичного відкриття інтегрованої картки платника.

З матеріалів справи встановлено, що 10.12.2020 позивач через електронний кабінет подала до ГУ ДПС у Хмельницькій області звіт про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску Форми №Д5, у якому задекларувала єдиний соціальний внесок за 2019 у загальній сумі 11016, 72 грн, а 10.12.2020 звіт про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску Форми №Д5, у якому задекларувала єдиний соціальний внесок за 2020 у загальній сумі 5195,30 грн.

На підставі зазначених звітів відповідач відобразив в інтегрованій картці позивачки грошове зобов`язання зі сплати єдиного внеску за 2019 у загальній сумі 11016, 72 грн та за 2020 рік у загальній сумі 5195,30 грн.

Згідно пункту 2 розділу І Порядку №5 достовірність показників - відповідність інформації, що відображається в інтегрованій картці платника податків, показникам первинних документів.

Підпунктом 2 розділу ІІ Порядку №5 передбачено, що інтегрована картка платника відкривається автоматично кожному платнику, зокрема, у разі нарахування сум платежів, самостійно визначених платником (за фактом надходження податкових декларацій, розрахунків, уточнюючих розрахунків).

Відповідно до підпунктів 1 і 2 пункту 2 розділу ІV Порядку №5 документи звітності подаються за вибором платника, якщо інше не передбачено законодавством, в один із таких способів: засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги"; особисто платником або уповноваженою ним особою; надсилаються поштою з повідомленням про вручення та з описом вкладення. Прийняття документа звітності є обов`язком податкового органу.

З урахуванням пункту 54.1 статті 54 Податкового кодексу України самостійно визначена платником сума єдиного внеску, вказана ним у розрахунку, поданому до контролюючого органу, є достовірною та вважається узгодженою.

Отже, у випадку самостійного нарахуванням платником єдиного внеску у звіті, поданому до податкового органу, суми єдиного внеску, інтегрована картка платника відкривається автоматично, а визначена платником сума єдиного внеску, є достовірною та узгодженою.

Колегія суддів звертає увагу, що позивач не заперечує правомірність дій відповідача щодо відображення у інтегрованій картці позивачки відомостей про суми єдиного внеску за 2019 та 2020 роки, самостійно задекларованих нею у поданих звітах Форми №Д5.

Тому, на переконання колегії суддів відповідач правомірно відобразив у інтегрованій картці позивачки грошові зобов`язання зі сплати єдиного внеску за 2019 у сумі 11016, 72 грн та за 2020 рік у сумі 5195,30 грн, самостійно визначені позивачкою у звітах Форми №Д5.

Колегія суддів критично ставиться до посилання апелянта на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 03.02.2022 у справі №560/17070/21, яким встановлено факт помилкового подання позивачкою зазначених звітів,оскільки вказане не може слугувати доказом порушення відповідачем порядку відображення у інтегрованій картці платника відомостей, самостійно вказаних позивачкою відомостей про розмір єдиного внеску.

Пунктом 3 розділу ІІ Порядку №5 визначено, що ІКП закриваються структурним підрозділом, що здійснює облік платежів, у разі проведення заходів щодо зняття з обліку платників у податкових органах у зв`язку з припиненням платника податків або відсутністю за неосновним місцем обліку об`єктів оподаткування, або об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням. При цьому в інформаційній системі ІКП закриваються із встановленням дати закриття за умов:

погашення сум податкового боргу, недоїмки зі сплати єдиного внеску, штрафних санкцій та пені та/або списання сум податкового боргу, штрафних санкцій та пені;

повернення платнику помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та/або списання до бюджетів за заявою платника;

повернення платнику помилково та/або надміру сплачених коштів єдиного внеску та/або списання до фондів загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за заявою платника;

відсутності розстрочених (відстрочених) грошових зобов`язань, податкового боргу або іншої заборгованості, контроль за справлянням якої покладено на податкові органи, яка може бути розстрочена (відстрочена) згідно з чинним законодавством, не погашених на дату закриття ІКП;

повноти відображення в ІКП результатів контрольно-перевірочної роботи.

За наявності нарахованих та/або несплачених сум єдиного внеску або боргу (недоїмки) з єдиного внеску, податковий орган не здійснює подальші процедури щодо зняття платника єдиного внеску з обліку до їх сплати (погашення) або списання такого боргу (недоїмки) у порядку, визначеному Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Отже, наявність нарахованих та/або несплачених сум єдиного внеску або боргу (недоїмки) з єдиного внеску є безумовною обставиною, яка слугує перешкодою для закриття в інформаційній системі інтегрованої картки платника єдиного внеску та/або виключення з інтегрованої картки відомостей про суми єдиного внеску, самостійно задекларовані платником внеску у податковій звітності.

В обґрунтування протиправності відмови щодо внесення змін до інтегрованої картки платника єдиного внеску шляхом виключення відомостей про наявність боргу зі сплати єдиного соціального внеску в розмірі 16043,36 грн апелянт посилається на те, що не укладала договір про добровільну участь у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування, а помилкова подача нею звітів за 2019 - 2020 роки не свідчить про її добровільну участь у системі страхування.

Таким чином, на переконання апелянта, подання звітів фізичної особи-підприємця не є самостійним визначенням грошових зобов`язань в розумінні пункту 57.1 статті 57 ПК України, відповідно, ці суми неможливо ототожнити з узгодженими грошовими зобов`язаннями, а тому з фактом подання звітів з ЄСВ у неї не виникає обов`язок здійснювати його сплату, відповідно, несплата цих сум не призводить до виникнення недоїмки.

Також, апелянт вважає, що дані звіти контролюючий орган мав би визнати помилковими і взагалі не приймати, так як не було укладено договору про добровільну участь.

Даючи оцінку вказаним доводам, колегія суддів вважає їх безпідставними, оскільки вказуючи на протиправне відображення в інтегрованій картці сум єдиного соціального внеску за 2019 - 2020 роки, задекларованих нею у поданих звітах, позивачка не зазначила, яку саме норму Податкового кодексу України, Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" чи Порядку №5 порушив відповідач.

Разом з тим, відповідно до підпункту 2 розділу ІІ Порядку №5 інтегрована картка платника відкривається автоматично у разі нарахування сум платежів, самостійно визначених платником за фактом надходження відповідної звітності та не залежить від перебування особи у реєстрі платників внеску та/або укладання нею договору про добровільну участь у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування.

За змістом підпункту 1 пункту 2 розділу ІV Порядку №5 документи звітності подаються за вибором платника, якщо інше не передбачено законодавством, в один із таких способів: засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги"; особисто платником або уповноваженою ним особою; надсилаються поштою з повідомленням про вручення та з описом вкладення.

Підпунктом 2 пункту 2 розділу ІV Порядку №5 передбачено, що прийняття документа звітності є обов`язком податкового органу.

Отже, відповідач зобов`язаний був прийняти подані позивачкою звіти за 2019 2020 роки та відобразити нараховані у цих звітах суми єдиного внеску в інтегрованій картці платника, яка відкривається автоматично. При цьому, відсутність договору про добровільну участь позивача у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування не звільняє податковий орган від зазначеного обов`язку.

Обґрунтовуючи протиправність бездіяльності відповідача щодо коригування відомостей в картці платника Єдиного соціального внеску шляхом виключення відомостей про наявність боргу зі сплати єдиного соціального внеску у розмірі 16043,36 грн., позивачка посилається на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 03.02.2022 у справі №560/17070/21, яким визнана протиправною та скасована податкова вимога Головного управління ДПС у Хмельницькій області №Ф-894-17 від 17.11.2021 про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 16043,36 грн, і правову позицію Верховного суду, відображену у постанові від 25.03.2020 у справі №826/9288/18, та вказує що у зв`язку із скасуванням вимоги у судовому порядку, визначений у цій вимозі борг підлягає виключенню з інтегрованої картки платника внеску.

Відповідно до пункту 6 розділу 6 Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом №449 від 20.04.2015 (далі Інструкція №449), вимога про сплату боргу (недоїмки) вважається відкликаною, якщо:

сума боргу (недоїмки), зазначена у вимозі, погашається платником; органами державної виконавчої служби або органами Казначейства - у день, протягом якого відбулося таке погашення суми боргу (недоїмки) в повному обсязі;

податковий орган скасовує або змінює раніше зазначену суму боргу (недоїмки) внаслідок її узгодження або оскарження - з дня прийняття податковим органом рішення про скасування або зміну раніше зазначеної суми боргу (недоїмки);

вимога податкового органу про сплату боргу (недоїмки) скасовується судом - у день набрання судовим рішенням законної сили;

борг (недоїмка) списується у випадках, передбачених статтею 25 або іншими положеннями Закону, в порядку, визначеному пунктами 9 - 11 цього розділу, - у день прийняття податковим органом рішення про списання боргу (недоїмки) відповідно до частини сьомої статті 25 або іншого положення Закону;

є рішення суду на стягнення відповідних сум боргу (недоїмки), що зазначені у вимозі, - у день надходження виконавчих документів до органів державної виконавчої служби або до органів Казначейства.

За змістом пункту 4 розділу 6 Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом №449 від 20.04.2015, у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

За визначенням пункту 6 частини першої статті 1 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08 липня 2010 року N 2464-VI " (далі - Закон №2464 ) недоїмка - сума єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені Законом, обчислена податковим органом у випадках, передбачених Законом.

Відповідно до частини 3 статті 9 Закону №2464 обчислення єдиного внеску податковими органами у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до податкових органів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Абзацом 7 частини 4 статті 25 Закону №2464 визначено, що у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Отже, недоїмкою є сума єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування обчислена податковим органом у випадках, передбачених Законом.

Узгодження суми недоїмки єдиного внеску здійснюється шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Тому, з урахуванням положень пункту 6 розділу 6 Інструкції №449 правовим наслідком скасування судом вимоги про сплату недоїмки є її відкликання та, відповідно анулювання визначеної цією вимогою суми недоїмки.

Разом з тим, самостійно нарахована платником сума єдиного соціального внеску не є недоїмкою в розумінні Закону №2464 та Інструкції №449. Тому, скасування судом вимоги про сплату боргу (недоїмки), надісланої у зв`язку з несплатою платником самостійно задекларованих у звіті сум єдиного внеску, жодним чином змінює факт існування боргу з єдиного внеску та його розміру.

Таким чином, скасування рішенням суду вимоги Головного управління ДПС у Хмельницькій області №Ф-894-17 від 17.11.2021 про сплату боргу (недоїмки) у розмірі 16043,36 грн, самостійно визначеної позивачкою у звітах за 2019 2020 роки, не може слугувати підставою для виключення зазначеної суми з інтегрованої картки платника внеску.

При цьому, суд вважає безпідставним посилання апелянта на правову позицію Верховного Суду у постанові від 25.03.2020 №826/9288/18, оскільки зазначена справа за своїм предметом відрізняється від позовних вимог позивача. Зокрема предметом судового розгляду у справі №826/9288/18 був спір щодо невнесення до інтегрованої картки платника (далі - ІКП), на якій обліковуються розрахунки ТОВ «Малтюроп Юкрейн» з бюджетом за податком на прибуток підприємств, інформації про наявність надмірної сплати податку у розмірі 417413,00 грн та невиключення з ІКП, на якій обліковується розрахунки ТОВ «Малтюроп Юкрейн» з бюджетом за податком на прибуток підприємств, інформації про нарахування пені за несвоєчасну сплату податку на прибуток підприємств (включаючи авансові внески з цього податку) та інформації про сплату (списання, погашення) цієї пені.

Крім того, наведена позивачем позиція Верховного Суду у постанові від 25.03.2020 №826/9288/18, відповідно до якої у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо коригування у особовій картці платника податків дійсного стану зобов`язань перед бюджетом, лише підтверджує правомірність дій відповідача, оскільки після скасування судом вимоги про сплату недоїмки стан зобов`язань позивачки перед бюджетом зі сплати самостійно задекларованих сум внеску не змінився.

Враховуючи вищенаведені обставини та норми чинного законодавства, враховуючи те, що позивач не вказала жодної норми, на підставі якої відповідач зобов`язаний здійснити коригування відомостей про наявність в інтегрованій картці боргу з єдиного соціального внеску, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо відмови в задоволенні позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків не спростовують та не свідчать про наявність підстав для скасування оскаржуваного рішення суду, позаяк не містять аргументованих доводів на спростування правомірності висновків суду першої інстанції у взаємозв`язку з обставинами справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Гонтарук В. М.

Судді Біла Л.М. Матохнюк Д.Б.