Справа № 200/1017/24
Суддя: Логойда Т.В.
Дата ухвалення: 2024-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

04 березня 2024 року Справа №200/1017/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Логойда Т.В., перевіривши виконання вимог законодавства при подачі позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Укрславметал» до Головного управління ДПС у Донецькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 22 лютого 2024 року (з урахуванням ухвали від 23 лютого 2024 року про виправлення описки в ній в частині, що не стосується недоліків позовної заяви та способу їх усунення) вказану позовну заяву залишено без руху та надано строк - протягом п`яти днів з дня вручення позивачу даної ухвали - для усунення недоліків, а саме необхідно було:

- позивачу (юридичній особі, що зареєстрована за законодавством України) виконати процесуальний обов`язок - зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України, відомості про що зазначити в позовній заяві;

- в позовній заяві усунути розбіжності: чітко зазначити який суб`єкт владних повноважень (Головне управління ДПС у Донецькій області або Головне управління ДПС у Вінницькій області) є відповідачем у справі, відповідно, зазначивши його повне найменування, місцезнаходження, поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу. При цьому зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та додані докази, що підтверджують вказані обставини, мають стосуватися такого відповідача;

- в позовній заяві правильно зазначити повне найменування та ідентифікаційний код юридичної особи - відповідача Державної податкової служби України, яке б відповідало даним Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

- до позовної заяви потрібно додати оригінал або копію оскарженого рішення або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності його у позивача - додати клопотання про його витребування (таке клопотання має відповідати вимогам частини 2 статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України).

Також в ухвалі звернуто увагу позивача на те, що до поданих до суду документів в паперовій формі (на виконання даної ухвали) потрібно додати їх копію відповідно до кількості учасників справи. До поданих до суду документів в електронній формі (на виконання даної ухвали суду) слід додати докази надсилання їх копій іншим учасникам справи в електронній формі до електронних кабінетів інших учасників справи (такі кабінети у них наявні).

22 лютого 2024 року від позивача до суду надійшла заява, в якій позивач просив судові рішення та процесуальні документи суду надсилати йому - товариству з обмеженою відповідальністю «Укрславметал» на електронну адресу: (тобто на електронну адресу, яка позивачем також була зазначена в позовній заяві).

Враховуючи наведене, ухвала Донецького окружного адміністративного суду від 22 лютого 2024 року про залишення позовної заяви без руху та ухвала суду від 23 лютого 2024 року про виправлення описки в ній (в частині, що не стосується недоліків позовної заяви та способу їх усунення) в день їх постановлення були надіслані позивачу на зазначену ним електронну адресу, про що позивача додатково було повідомлено за зазначеним ним в позові номером телефону ( НОМЕР_1 , інформацію отримала директор товариства з обмеженою відповідальністю «Укрславметал» Соцька Ірина Родіонівна).

Позивач отримав копії ухвал суду про залишення позовної заяви без руху і про виправлення описки в ній в день їх постановлення судом, тобто 22 лютого 2024 року о 14 год. 39 хв. та, відповідно, 23 лютого 2024 року об 11 год. 27 хв., що підтверджується довідкою суду від 23 лютого 2024 року та квитанціями електронної поштової служби про їх доставку на електронну адресу позивача (доказами доставки електронного листа).

Між тим, недоліки позовної заяви у встановлений ухвалою строк, останній день якого був 27 лютого 2024 року, усунені не були.

Клопотання про продовження встановленого судом процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви у встановленому порядку (до закінчення такого строку) позивачем до суду не подавалося (ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України).

Подані 01 березня 2024 року представником позивача до суду через підсистему «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи документи (що зареєстровані судом 04 березня 2024 року) не можуть бути розглянуті судом, оскільки вони подані за межами встановленого судом строку на усунення недоліків позовної заяви.

Відповідно до частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк позовна заява повертається позивачеві.

Отже, позовна заява підлягає поверненню позивачеві.

При постановленні даної ухвали судом враховані правові висновки Верховного Суду, що викладені в постанові від 28 квітня 2023 року у справі № 904/272/22, де Суд залишив без задоволення касаційну скаргу на ухвалу суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті апеляційного провадження через неусунення недоліків апеляційної скарги, на необхідність усунення яких апеляційний суд вказав в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, яку було надіслано на електронну адресу скаржника, що була зазначена ним в його апеляційній скарзі.

У вказаній постанові Верховний Суд зазначив, що: «…ключовим для здійснення такої процесуальної дії як повернення апеляційної скарги без розгляду, відмови у відкритті апеляційного провадження у зв`язку з не усуненням недоліків, які встановлені ухвалою про залишення без руху, є встановлення факту вручення відповідної ухвали, а не спосіб її надсилання…».

Верховний Суд також зазначив наступне:

«- застосовуючи процесуальний закон і формуючи відповідну практику, видається важливим враховувати реальні обставини, в яких працюють суди, і тлумачити його у світлі забезпечення гарантій на доступ до суду та його безперервної роботи; лише такий підхід забезпечить практичну відповідь на реальні проблеми та виклики сучасності;

- надсилання рішення рекомендованим листом з повідомлення про вручення є способом забезпечення права учасника справи знати про ухвалене судом рішення, однак через відсутність фінансування суди не надсилають судові рішення рекомендованими листами, а повідомляють учасника про ухвалення рішень і можливість їх отримання альтернативними засобами комунікації - телефоном, електронною поштою, месенджерами;

- такі дії мають ту ж саму мету - проінформувати учасника справи;

- ключовим для оцінки правомірності цих дій суду має бути не спосіб їх вчинення (надсилання чи не надсилання рекомендованого листа), а їх здатність забезпечити досягнення мети - інформування особи про судове рішення;

- якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом; це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них;

- з огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно та добросовісно; тому слід виходити з "презумпції обізнаності": особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення, а тому самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію;

- суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести "ризик незнання" учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними;

- попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки.».

Верховний Суд також звернув увагу на практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), що визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Верховний Суд звернув увагу на те, що:

«У рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Також Суд зазначає, що Держава Україна, витративши значні ресурси, створила інформаційне поле, де зацікавлена особа може знайти інформацію про судову справу. Функціонує ЄДРСР. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема "Електронний кабінет" ЄСІТС. Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.».

Верховний Суд в цій же постанові (від 28 квітня 2023 року у справі № 904/272/22) зазначив, що «повідомивши суду, як один із своїх засобів зв`язку електронну пошту (в апеляційній скарзі), скаржник мав вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого йому судового провадження та долю його власної апеляційної скарги, та мав усвідомлювати, що суд може комунікувати з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації….

…в умовах воєнного стану надсилання судових рішень на електронну пошту, яка зазначена учасником процесу в поданих ним документах як власна електронна адреса, є доцільним і спрямованим на досягнення мети, яка полягає у повідомленні учасника процесу про ухвалене судове рішення.».

Аналогічні правові висновки Верховним Судом викладені в постановах від 22 листопада 2022 року у справі 29/5005/6325/2011 (904/7806/21), від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22), від 20 квітня 2023 року у справі № 920/367/17.

Вказані висновки Верховного Суду відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України мають бути враховані судом при виборі і застосуванні норми права.

Керуючись частиною 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України,

у х в а л и л а:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Укрславметал» до Головного управління ДПС у Донецькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (ч. 8 ст. 169 КАС України).

Ухвала набирає законної сили у строк та у порядку, що визначені статтею 256 КАС України, і може бути оскаржена до Першого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 04 березня 2024 року.

Суддя Т.В. Логойда