Справа № 120/3918/23
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2024-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2024 року № 120/3918/23

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Лиски І.Г., розглянувши у м. Києві в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Бюро економічної безпеки України про скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

в с т а н о в и в:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Бюро економічної безпеки України в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати пункт 1 Наказу Бюро економічної безпеки України № 74-к/ДСК-ДП від 24.03.2023 "Про застосування дисциплінарних стягнень" в частині застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати Наказ Бюро економічної безпеки України № 78-к/ДСК-ДП від 24.03.2023 "Про звільнення ОСОБА_1 ";

- поновити ОСОБА_1 на службі та на останній займаній посаді або на іншій рівнозначній посаді в Бюро економічної безпеки України;

- стягнути з Бюро економічної безпеки України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 25.03.2023 по день ухвалення рішення по справі;

- допустити негайне виконання судового рішення в частині поновлення на роботі ОСОБА_1 та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №120/3918/23 в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 06 липня 2023 року дану справу передано за підсудністю до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.09.2023 року прийнято до свого провадження адміністративну справу за № 120/3918/23 та вирішено, що справа буде розглядатися за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначає, що його вина у вчиненні ним дисциплінарного проступку відсутня, оскільки відповідачем не було спеціально ознайомлено позивача під розпис ні з Алгоритмом ведення обліку та розгляду узагальнених матеріалів Держфінмоніторингу впровадженим Дорученням № 35 від 21.09.2022 р. (далі - Алгоритм), ні з Примірним порядком взаємодії детективів та аналітиків, впровадженим Дорученням № 10 від 07.02.2022 р. (далі - Примірний порядок) та не було попереджено позивача під розпис про персональну відповідальність за невиконання чи неналежне виконання зазначених актів. Позивач зазначає, що Примірний порядок не є нормативно-правовим документом та не має обов`язкового характеру. Вказує, що пунктом 4 Алгоритму визначено строк опрацювання інформаційно-аналітичним підрозділом узагальнених матеріалів ДСФМУ, а не строк передачі до підрозділу детективів. А підпунктом 5.5. Примірного порядку визначено строк підготовки інформаційної/аналітичної довідки, а не строк передачі таких документів до підрозділу детективів. Також позивач зазначає, що ні п. 4 Алгоритму, ні пп. 5.5. Примірного порядку не є тими нормами, на підставі яких до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення, оскільки вони стосуються відповідальності за недотримання строків аналітиком, а не керівником відділу. Крім того, позивач вказує, що порушенням службової дисципліни може бути виключно недотримання (порушення) Позивачем наведеного в ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту НПУ переліку видів нормативно-правових актів до яких ні Доручення, ні Примірний порядок, ні Алгоритм не відносяться тому на думку позивача не може вважатися порушенням службової дисципліни недотримання позивачем інших ніж тих, що визначені ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту нормативно-правових актів. Зазначає, що відповідно до ст. 92 Конституції України виключно законами України визначаються засади цивільно-правової відповідальності; діяння, які є злочинами, адміністративними або дисциплінарними правопорушеннями, та відповідальність за них. Також в період воєнного стану встановлено особливості застосування дисциплінарних стягнень відповідно до вимог ч. 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту, які Відповідачем не було дотримано, внаслідок чого Відповідачем було застосоване до позивача найбільш суворе дисциплінарне стягнення із всіх можливих видів дисциплінарних стягнень, передбачених Дисциплінарним статутом всупереч ч. 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту. Вказує, що в порушення ч. 1 ст. 29 Дисциплінарного статуту позивача звільнено і з посади і зі служби, що свідчить про застосування відповідачем одночасно двох окремих дисциплінарних стягнень. Крім того, службове розслідування не встановило всі передбачені в п. 4 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань обставини та що дисциплінарне стягнення не відповідає характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини позивача. Стверджує, що відповідачем було звільнено позивача з порушенням ч. 3 ст. 40 КЗпП України, ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану" в період тимчасової непрацездатності позивача.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він просить у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Відповідач зазначив, що в ході службової перевірки було відібрано пояснення працівників, які були підзвітні позивачу та повідомили, що вони ознайомлені з Примірним порядком та Алгоритмами і їм були відомі строки для опрацювання матеріалів Держфінмоніторингу. Примірний порядок є управлінським рішенням директора БЕБ, який не підлягає державній реєстрації в порядку передбаченому Положенням про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств та інших органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 731 від 28.12.1992 і відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 17 Закону про БЕБ є обов`язковим для виконання працівниками Бюро економічної безпеки України. Позивач в ході розгляду службового розслідування надавав пояснення що він був ознайомлений з нормативними документами БЕБ, які визначають порядок та терміни розгляду матеріалів Держфінмоніторингу відповідно з дорученням БЕБ від 07.02.2022 № 10 та дорученням БЕБ від 21.09.2022 № 35. Щодо звільнення позивача під час перебування на лікарняному відповідач вказує на законність такий дій відповідача з огляду на введений в країні воєнний стан та норми ст. 5 Закону України "Про організацію трудових відносин у мовах воєнного стану" також звертає увагу на правові позиції Верховного Суду викладені в постановах від 04.11.2020 у справі № 389/2004/16-ц, від 13.11.2019 у справі № 545/1151/16-ц, від 11.12.2019 у справі № 522/3410/15-ц, від 16.06.2020 у справі № 750/8456/17. Заперечуючи проти доводів позивача щодо маніпулювання ним поняттями розгляду, опрацювання та передачі матеріалів до головного підрозділу детективів вказує, що відпрацювання матеріалів Держфінмоніторингу є комплексним процесом, що включає в себе отримання, підготовку аналітичних продуктів та/чи інформаційних документів та передачу їх до ГПД що передбачено Примірним порядком та Алгоритмами. З приводу обраного виду дисциплінарного стягнення вказує на наявність обставин настання тяжких наслідків, що полягають у системності допущених порушень, недбале ставлення до служби в умовах воєнного стану, наслідків у виді підриву авторитету до новоствореного органу, що відображене у листах Офісу Генерального прокурора, в яких описані численні порушення законодавства та строків розгляду матеріалів та систематичне невиконання органом своїх функцій.

Щодо доводів позивача про непропорційність обраного виду дисциплінарного стягнення відповідач зазначив, що захід дисциплінарного впливу здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень, що підтверджується правовою позицією викладеною в постановах Верховного Суду від 05.05.2019 у справі № 825/1902/16, від 17.07.2019 у справі № 806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18, від 26.01.2021 у справі № 2140/1342/18.

Не погоджуючись з відзивом відповідача, позивачем було подано до суду відповідь на відзив, в якій позивач не погодився з доводами відповідача наведеними у відзиві.

Зазначає, що відповідачем накладено на позивача дисциплінарне стягнення за проступок, який ніде прямо та чітко не визначений та не обумовлений, оскільки внутрішніми документами БЕБ передбачено тільки терміни опрацювання матеріалів Держфінмоніторингу, але не визначено чіткі критерії встановлення відповідальності за порушення вказаних термінів безпосередньо працівниками відділу та керівником відділу та розмежування відповідальності між працівниками та керівником відділу за допущені порушення термінів опрацювання матеріалів. Також застосовані відповідачем як підстави для накладення дисциплінарного стягнення пункти 4 Алгоритму та пп. 5.5. Примірного порядку не є тими нормами, порушення яких могло призвести до застосування дисциплінарного стягнення до позивача, оскільки в оскаржуваному Наказі про застосування дисциплінарного стягнення порушення службової дисципліни позивача виразилось саме у неналежному контролі за роботою підлеглих за час тимчасового виконання позивачем обов`язків керівника відділу, водночас, на думку позивача дисциплінарне стягнення за неналежний контроль за роботою підлеглих ні п. 4 Алгоритму, ні пп. 5.5. Примірного порядку не передбачено. Наведені відповідачем у відзиві факти прострочення опрацювання працівниками БЕБ 35 матеріалів УМ Держфінмоніторингу не підтверджені доказами. Позивач стверджує, що відсутнє настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку та зазначає, що на позивача раніше не накладалися дисциплінарні стягнення за подібні дисциплінарні проступки в минулому, що на думку позивача спростовує твердження відповідача про системність допущених порушень. Позивач вказує, що тільки в 3-х випадках з 35-ти відділом аналітиків було направлено до відділу детективів аналітичні продукти. У всіх інших випадках до відділу детективів були направлено інформаційні довідки, тобто документи, що свідчать про не встановлення критеріїв ризиковості за поданим матеріалом, а отже на думку позивача це спростовує твердження відповідача про можливість заподіяння тяжких наслідків для відповідача. Позивач зазначає, що в жодному з вказаних 35 випадків протермінування опрацювання матеріалів Відповідачем не наведено доказів настання конкретних тяжких наслідків, які настали саме внаслідок порушення термінів опрацювання матеріалів. На спростування доводів відповідача щодо наведених правових позицій Верховного Суду викладених в постановах від 05.05.2019 у справі № 825/1902/16, від 17.07.2019 у справі № 806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18, від 26.01.2021 у справі № 2140/1342/18 в яких зазначено, що захід дисциплінарного впливу здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин справи та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень, позивач зазначав, що ч. 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту встановлено особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, тому на думку позивача наведені Відповідачем у відзиві правові висновки Верховного Суду в у вищевказаних справах не є релевантними та подібними до обставин даної справи та не підлягають застосуванню, оскільки вказані висновки зроблені Верховним Судом без врахування особливостей застосування дисциплінарного стягнення під час дії воєнного стану.

Від відповідача надійшли письмові заперечення на відповідь на відзив, в яких відповідач зазначив, що вчинений дисциплінарний проступок є триваючим правопорушенням, а тому строк для застосування дисциплінарного стягнення обчислюється з дня припинення триваючого правопорушення. Днем виявлення правопорушення вважається день затвердження висновку за результатами проведеного службового розслідування. Заперечуючи щодо тверджень позивача щодо накладення стягнення за неіснуюче порушення відповідач зазначив, що всі документи, надані для опрацювання виконання яких було прострочено були отримані безпосередньо позивачем, що підтверджується записами в журналі обліку. Положенням про відділ, який очолював позивач, передбачено, що саме керівник відділу здійснює розподіл обов`язків між працівниками та контролює їх виконання. Відповідач вказує, що відповідно до ст. 3 Дисциплінарного статуту у разі виявлення порушення підлеглими службової дисципліни обов`язок керівника вжити заходи для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником. В обґрунтування застосування найбільш суворого дисциплінарного стягнення відповідачем зазначено, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває в площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, що підтверджується правовими позиціями викладеними в постановах Верховного Суду від 01.04.2020 у справі № 806/647/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4681/18, від 28.10.2021 у справі № 520/1578/2020.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.12.2023 клопотання представника відповідача про розгляд справи №120/3918/23 у закритих судових засіданнях та за правилами розгляду, введення обліку, зберігання, використання, знищення документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію - залишено без задоволення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.12.2023 закрито підготовче провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Представником позивача подано до суду клопотання про здійснення подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.

В судовому засіданні 26.12.2023 протокольною ухвалою суду вирішено подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив на позов, відповідь на відзив, заперечення на відповідь на відзив, об`єктивно оцінивши наявні в матеріалах справи докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Так, постановою Кабінету Міністрів України № 510 від 12.05.2021 р. "Про утворення Бюро економічної безпеки України" утворено Бюро економічної безпеки України як центральний орган виконавчої влади.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України № 1493-р від 24.11.2021 р. розпочато діяльність Бюро економічної безпеки України.

Відповідно до наказу БЕБ від 19.11.2021 № 33-к ОСОБА_1 прийнятий на службу до БЕБ на посаду гласного штатного працівника, який має спеціальне звання БЕБ - аналітика відділу аналітичного супроводження в бюджетній сфері Управління тактичного аналізу Департаменту аналізу інформації та управління ризиками.

В період з 13.09.2022 по 09.01.2023 - ОСОБА_1 був призначений тимчасово виконуючим обов`язки керівника відділу аналітичного супроводження в сфері надання фінансових послуг Управління тактичного аналізу Департаменту аналізу інформації та управління ризиками, що підтверджується наказом директора БЕБ № 406-к від 13.09.2022 та наказом директора БЕБ № 10-к/ДСК-УП від 09.01.2023.

Судом встановлено, що доповідною запискою від 22.02.2023 в.о. заступника Директора БЕБ було повідомлено Директора БЕБ про порушення строків передачі узагальнених матеріалів Державної служби фінансового моніторингу України, отриманих протягом 2022 року, зокрема Департаментом аналізу інформації та управління ризиками БЕБ отримано 96 матеріалів Державної служби фінансового моніторингу України з яких 72 матеріали були передані до Головного підрозділу детективів БЕБ із порушенням строків передбачених пп. 5.5 розділу 5 Примірного порядку.

Аналогічного змісту порушення зазначені в доповідній записці керівника Департаменту детективів внутрішньої безпеки та захисту працівників від 03.03.2023 р.

На підставі вказаної інформації, з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості ймовірного вчинення дисциплінарного проступку, наказом № 59-к/ДСК-ДП від 07.03.2023 р. призначено службове розслідування стосовно працівників Департаменту аналізу інформації та управління ризиками БЕБ, в тому числі щодо ОСОБА_1 .

Службове розслідування проводилося стосовно питання порушення вимог пп. 5.5 Розділу 5 "Примірного порядку взаємодії детективів та аналітиків Бюро економічної безпеки України", затвердженого дорученням директора Бюро економічної безпеки України від 07 лютого 2022 р. № 10.

Службовим розслідуванням встановлено, що Департаментом аналізу інформації та управління ризиками БЕБ протягом 2022 року отримано 96 матеріалів скерованих Державною службою фінансового моніторингу України для розгляду та прийняття рішень, з яких 72 матеріали були передані до Головного підрозділу детективів БЕБ із порушенням строків передбачених пп. 5.5 Розділу 5 "Примірного порядку взаємодії детективів та аналітиків Бюро економічної безпеки України", затвердженого дорученням директора Бюро економічної безпеки України від 07 лютого 2022 р. № 10, а саме строку в 15 днів для підготовки інформаційної або аналітичної довідки з моменту отримання аналітиком БЕБ матеріалів.

Як вбачається з висновку службового розслідування ОСОБА_1 був безпосереднім керівником в 2022 році стосовно підлеглих працівників ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

З доповідної записки керівника Департаменту детективів внутрішньої безпеки та захисту працівників від 03.03.2023 р., вбачається, що з 72 матеріалів які передані з порушенням строків 46 опрацьовано старшим аналітиком ОСОБА_2 , 6 - старшим аналітиком БЕБ ОСОБА_4 , 5 - старшим аналітиком ОСОБА_3 , 3 - аналітиком БЕБ ОСОБА_5 .

В матеріалах службового розслідування, наявні копії Примірного порядку взаємодії детективів та аналітиків Бюро економічної безпеки України", затвердженого дорученням директора Бюро економічної безпеки України від 07.02.2022 р. № 10, розрахунку розсилання до доручення БЕБ від 07.02.2022 р., Положення про відділ аналітичного супроводження в сфері надання фінансових послуг Управління тактичного аналізу Департаменту аналізу інформації та управління ризиками БЕБ, затвердженого наказом БЕБ № 112 від 16.06.2022 р., Алгоритму ведення обліку та розгляду узагальнених матеріалів, додаткових узагальнених матеріалів Державної служби фінансового моніторингу України в Бюро економічної безпеки України, затверджені Дорученням директора БЕБ від 21.09.2022 р. № 35.

Судом встановлено, що за результатами службового розслідування було складено висновок Дисциплінарної комісії БЕБ від 22.03.2023, згідно якого Дисциплінарна комісія вирішила, що ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в БЕБ за порушення службової дисципліни, яке виразилося в неналежному контролі за роботою підлеглих, що призвело до порушення вимог статей ст.ст. 1, 2, 3 Дисциплінарного статуту, ст.ст. 21,22 ЗУ "Про Бюро економічної безпеки України", п. 50, 52, 53 Положення про проходження служби особами, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, підпункту 5.5 Розділу 5 Примірного порядку взаємодії детективів та аналітиків, пункту 4 Алгоритму ведення обліку та розгляду узагальнених матеріалів Держфінмоніторингу.

На підставі вказаного висновку Дисциплінарної комісії наказом БЕБ від 24.03.2023 № 74-к/ДСК-ДП до Позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в Бюро економічної безпеки України та наказом від 24.03.2023 р. № 78-к/ДСК-ДП звільнено з посади та служби в БЕБ за підпунктом 6 пункту 72 Положення (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції).

Не погоджуючись з даними наказами позивач звернувся з даним позовом до суду.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України" Бюро економічної безпеки України здійснює свою діяльність на основі принципів верховенства права; законності; пріоритетності додержання прав, свобод і інтересів фізичних та юридичних осіб; персональної відповідальності кожного працівника; справедливості; неупередженості.

Згідно ч. 1 ст. 2 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України" детектив Бюро економічної безпеки України - службова особа Бюро економічної безпеки України, уповноважена в межах компетенції, визначеної Законом України "Про оперативно-розшукову діяльність" та Кримінальним процесуальним кодексом України, здійснювати оперативно-розшукову діяльність і досудове розслідування кримінальних правопорушень, віднесених законом до підслідності Бюро економічної безпеки України. Кримінальний аналіз - інформаційно-аналітична діяльність, спрямована на встановлення взаємозв`язків між даними про злочинну діяльність та іншими даними, потенційно з ними пов`язаними, їх оцінювання та інтерпретацію, прогнозування розвитку досліджуваних подій з метою їх використання для виявлення, припинення та розслідування кримінальних правопорушень, що посягають на функціонування економіки держави.

Ч. 4 ст. 7 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України" передбачає, що державна служба фінансового моніторингу України з метою запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, передає Бюро економічної безпеки України інформацію, у тому числі узагальнені матеріали (додаткові узагальнені матеріали), в порядку, визначеному законом.

Згідно ч. 1 ст. 8 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України" Бюро економічної безпеки України відповідно до покладених на нього завдань: 1) здійснює інформаційно-пошукову та аналітично-інформаційну роботу з метою виявлення та усунення причин і умов, що сприяють вчиненню кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності Бюро економічної безпеки України, 2) формує аналітичні матеріали з метою оцінювання загроз та ризиків вчинення (зростання кількості) кримінальних правопорушень, віднесених законом до його підслідності.

Відповідно до ч. 3 ст. 18 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України" керівник підрозділу центрального апарату Бюро економічної безпеки України організовує і контролює роботу відповідного підрозділу центрального апарату щодо виконання завдань Бюро економічної безпеки України, наказів, розпоряджень Директора Бюро економічної безпеки України і несе відповідальність за їх виконання, здійснює інші повноваження, передбачені положенням про відповідний підрозділ центрального апарату Бюро економічної безпеки України.

Порядок проходження служби особами, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, визначається цим Законом, Положенням про проходження служби особами, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, що затверджується Кабінетом Міністрів України, а також іншими нормативно-правовими актами. На осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, поширюється Дисциплінарний статут Національної поліції України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч.5 ст. 19 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України").

Згідно ч. 1 ст. 21 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України" аналітик Бюро економічної безпеки України - це особа, яка має спеціальне звання Бюро економічної безпеки України, основним завданням якої є здійснення кримінального аналізу з метою виконання завдань Бюро економічної безпеки України.

Стаття 22 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України" передбачає, що результатом роботи інформаційно-аналітичних підрозділів Бюро економічної безпеки України є аналітичні продукти та інформаційні документи. Аналітичний продукт - це результат аналітичного дослідження, складений у письмовій формі, з використанням інформації, що міститься в інформаційних системах Бюро економічної безпеки України та інших джерелах, у тому числі інформації, що міститься в заявах або повідомленнях про вчинення кримінального правопорушення. Аналітичний продукт містить опис проведених досліджень та зроблених за їх результатами висновків, відповідей на запитання, поставлені замовником аналізу, або на запитання, поставлені за власною ініціативою під час аналізу наявної інформації. Аналітичні продукти створюються планово або на запит підрозділу Бюро економічної безпеки України.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 36 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України", для розгляду питань застосування дисциплінарних стягнень до осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, утворюється дисциплінарна комісія у складі семи осіб. До складу дисциплінарної комісії включаються три особи, визначені Радою громадського контролю при Бюро економічної безпеки України. Положення про дисциплінарну комісію Бюро економічної безпеки України та її склад затверджуються Директором Бюро економічної безпеки України. Дисциплінарна комісія на підставі службового розслідування складає висновок про наявність чи відсутність у діях працівника Бюро економічної безпеки України дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності з визначенням рекомендованого виду дисциплінарного стягнення.

Згідно ч. 4 ст. 36 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України", підставами для притягнення осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, до дисциплінарної відповідальності є: 1) невиконання чи неналежне виконання обов`язків; 2) незаконне розголошення інформації з обмеженим доступом, що стала їм відома у зв`язку з виконанням ними своїх повноважень; 3) перевищення повноважень, якщо таке перевищення не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; 4) публічне висловлювання, що є порушенням презумпції невинуватості; 5) негативні результати перевірки на доброчесність або моніторингу способу життя працівника; 6) порушення правил професійної етики; 7) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або неправомірних особистих інтересах інших осіб; 8) інші підстави, передбачені Дисциплінарним статутом Національної поліції України для осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, та Кодексом законів про працю України.

Відповідно до пункту 8 Положення про проходження служби особами, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, на осіб, які мають спеціальні звання БЕБ, поширюється Дисциплінарний статут Національної поліції з урахуванням особливостей, визначених Законом «Про Бюро економічної безпеки України».

Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Згідно ч.2 ст. 21 Дисциплінарного статуту, у разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що в діях відповідача відсутні порушення щодо строку застосування дисциплінарного стягнення, оскільки з матеріалів справи вбачається, що висновок службового розслідування затверджено 22.03.2023, а дисциплінарне стягнення застосоване відповідачем наказом від 24.03.2023.

Згідно ч. 1, 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Згідно пункту 6 Розділу IV Положення про дисциплінарну комісію, за результатами службового розслідування Дисциплінарна комісія БЕБ складає висновок, який зокрема який має містити:

1) інформацію про особу, щодо якої проводилось службове розслідування, зокрема, її посаду, характеристику, наявність нагород, відзнак, інших дисциплінарних стягнень, а також інша інформація яка може характеризувати особу;

2) обставини, що стали підставою для ініціювання службового розслідування;

3) обставини, які були встановлені дисциплінарною комісією під час проведення службового розслідування, що можуть вказувати на наявність чи відсутність у діях особи дисциплінарного проступку (із зазначенням доказів, що підтверджують ці обставини);

4) висновок про наявність чи відсутність у діях чи бездіяльності особи дисциплінарного проступку;

5) у разі встановлення в діях чи бездіяльності особи, щодо якої проводилося службове розслідування, наявності дисциплінарного проступку зазначається підстава (підстави) для притягнення особи відповідно до частини четвертої статті 36 Закону України «Про Бюро економічної безпеки України» та вид дисциплінарного стягнення, який пропонується застосувати.

Згідно п.3 Розділу I Положення про дисциплінарну комісію, дисциплінарна комісія діє на засадах верховенства права, законності, дотримання прав людини, недискримінації, неупередженості, об`єктивності, достовірності, відповідальності, розумності.

Відповідно до підпункту 6 пункту 72 Положення про проходження служби особами, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України особа, яка має спеціальне звання БЕБ, звільняється зі служби у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту.Судом встановлено, що протягом 2022 року в Бюро економічної безпеки України порядок розгляду та строки опрацювання вхідної кореспонденції від Держфінмоніторингу було визначено наступними документами:

1. Примірним порядком взаємодії детективів та аналітиків Бюро економічної безпеки України, затверджений Дорученням директора БЕБ від 07.02.2022 р. № 10.

2. Алгоритмом ведення обліку та розгляду узагальнених матеріалів додаткових узагальнених матеріалів Державної служби фінансового моніторингу України в Бюро економічної безпеки України, затверджені Дорученням директора БЕБ від 21.09.2022 р. № 35.

Суд відхиляє доводи позивача щодо того, що вказані документи БЕБ не є обов`язковими до виконання працівниками БЕБ та мають лише рекомендаційний характер. Суд зауважує, що вказані документи БЕБ прийняті відповідно до п. 20 ч.1 ст. 17 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України".

Також суд вважає необґрунтованим твердження позивача, щодо відсутності нормативно-правового акту зареєстрованого у встановленому порядку в Міністерстві юстиції України яким би визначалось нормативне регулювання питання щодо взаємодії підрозділів БЕБ та встановлювали юридичну відповідальність за допущені порушення. Суд зауважує, що зазначені документи БЕБ мають виключно відомчий характер та не встановлюють загальнообов`язкових обов`язків для невизначеного кола осіб поза БЕБ.

Водночас суд вважає обґрунтованим твердження позивача, що п. 4 Алгоритму, та пп. 5.5. п. 5 Примірного порядку не є тими нормами, за порушення яких до позивача може бути застосоване дисциплінарне стягнення за порушення службової дисципліни, яке виразилось у неналежному контролі за роботою підлеглих за час тимчасового виконання позивачем обов`язків керівника відділу, оскільки порушення норм п. 4 Алгоритму та пп. 5.5. п. 5 Примірного порядку може бути вчинено виключно лише аналітиками в разі не дотримання ними строків опрацювання узагальнених матеріалів.

Згідно підпункту 5.5 пункту 5 Примірного порядку строк підготовки інформаційної довідки та/або аналітичної довідки складає до 15 днів з моменту отримання аналітиком БЕБ матеріалів інформації та/або Актів.

Пункт 4 Алгоритму ведення обліку та розгляду узагальнених матеріалів Держфінмоніторингу термін опрацювання інформаційно-аналітичним підрозділом УМ (ДУМ) не може перевищувати п`яти робочих днів від дня їх отримання.

Примірним порядком встановлено наступні напрямки відомчої форми взаємодії між підрозділами ГПД та ДАІУР:

1. Ініціативне направлення підрозділом аналітиків БЕБ аналітичних продуктів та/або інформаційних документів до підрозділу детективів БЕБ.

2. Підготовка аналітичних продуктів та/або інформаційних документів підрозділом аналітиків БЕБ за запитом підрозділу детективів БЕБ під час проведення оперативно-розшукових заходів.

3. Направлення підрозділом аналітиків БЕБ до підрозділу детективів БЕБ інформаційних документів за результатами проведеного кримінального аналізу заяв і повідомлень про злочини.

4. Складання підрозділом аналітиків БЕБ інформаційних документів за запитами підрозділу детективів БЕБ.

5. Направлення підрозділом аналітиків БЕБ до підрозділу детективів БЕБ інформаційних документів за результатами проведеного кримінального аналізу інформації Державної служби фінансового моніторингу України (далі - Інформація) та актів перевірок Державної податкової служби України, Державної митної служби України, Державної аудиторської служби України, Національного банку України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей, Фонду державного майна України.

Згідно пп. 5.1., 5.3., 5.4., 5.5. пункту 5 "Примірного порядку" доступ підрозділу аналітики БЕБ до матеріалів Інформації, за якими здійснюється досудове розслідування чи оперативно-розшукова діяльність забезпечується детективами із дотриманням правил доступу до інформації із обмеженим доступом. Матеріали Інформації, за результатами розгляду яких детективами БЕБ прийнято рішення не розпочинати слідство чи проводити оперативно-розшукові заходи спрямовуються до підрозділу аналітиків БЕБ для використання у аналітичній діяльності. У разі не встановлення в Інформації та/або Актах критеріїв ризиковості аналітик БЕБ складає та направляє підрозділу детективів БЕБ інформаційну довідку, в якій обов`язково зазначає результати дослідження за інформаційними системами БЕБ. У разі встановлення в Інформації та/або Актах критеріїв ризиковості аналітик БЕБ складає та направляє підрозділу детективів БЕБ аналітичну довідку, в якій обов`язково зазначає результати дослідження за інформаційними системами БЕБ, встановлені критерії ризиковості, інші важливі відомості, встановлені під час аналізу. В взаємодії детективів та аналітиків Бюро економічної безпеки України", затвердженого Дорученням директора Бюро економічної безпеки України від 07 лютого 2022 р. № 10, встановлено, що строк підготовки інформаційної довідки та/або аналітичної довідки з моменту отримання аналітиком БЕБ матеріалів Інформації та/або Актів складає до 15 днів. У зв`язку із значним обсягом роботи або необхідністю отримання додаткових даних, строк підготовки може бути продовжено керівником інформаційно-аналітичного підрозділу до 30 днів.

Пунктом 61 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" визначено, що узагальнені матеріали - відомості про фінансові операції, що були об`єктом фінансового моніторингу і за результатами аналізу яких у спеціально уповноваженого органу виникли підозри. Узагальнені матеріали є джерелом обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та дають підстави слідчому, прокурору розпочати досудове розслідування. Узагальнені матеріали також можуть бути підставою для здійснення правоохоронними та розвідувальними органами України оперативно-розшукової і контррозвідувальної діяльності. Форма та структура узагальнених матеріалів встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, за погодженням з правоохоронними органами.

Таким чином, в пункті 5 Примірного порядку йдеться про інформацію Державної служби фінансового моніторингу України, а не про узагальнені матеріали, які визначені Пунктом 61 ч. 1 ст. 1 Законом України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення".

Водночас, судом встановлено, що порядок розгляду узагальнених матеріалів Держфінмоніторингу передбачено Алгоритмом ведення обліку та розгляду узагальнених матеріалів, додаткових узагальнених матеріалів Державної служби фінансового моніторингу України в Бюро економічної безпеки України, який було затверджено Дорученням директора БЕБ від 21.09.2022 р. № 35.

Таким чином, суд приходить до висновку, що до 21.09.2022 в БЕБ не було прийнято окремого відомчого документу щодо порядку розгляду узагальнених матеріалів Держфінмоніторингу як таких.

Згідно п. 1, 4 Алгоритму, узагальнені матеріали, додаткові узагальнені матеріали Держфінмоніторингу при надходженні до БЕБ реєструються за правилами вхідної кореспонденції відповідно до чинного законодавства та відомчих нормативно-правових актів. Термін опрацювання інформаційно-аналітичним підрозділом УМ (ДУМ) не може перевищувати п`яти робочих днів від дня їх отримання.

Водночас в Алгоритмі не визначено з якого моменту слід обчислювати термін опрацювання - від моменту отримання матеріалів керівником Департаменту, керівником Управління, керівником відділу чи безпосередньо аналітиком.

Як вбачається з п.5 Алгоритму обов`язок щодо складання та направлення аналітичного продукту або інформаційної довідки до підрозділу детективів покладено безпосередньо на аналітика.

Пунктом 11 Алгоритму визначено, що підрозділ детективів є відповідальним за ведення обліку УМ (ДУМ).

Пунктом 13 Алгоритму передбачено ведення окремого журналу обліку лише у випадку направлення підрозділом детективів до інформаційно-аналітичного підрозділу для подальшого використання в інформаційно-аналітичній діяльності.

Судом встановлено, що як доручення директора БЕБ від 07.02.2022 р. № 10 так і доручення директора БЕБ від 21.09.2022 р. № 35 передано на виконання керівнику Департаменту аналізу інформації та управління ризиками.

Відповідачем надано до відзиву розрахунок розсилання доручення № 10. Водночас розрахунок розсилання доручення № 35 відповідачем не надано і в матеріалах справи такий відсутній.

Відтак, в матеріалах справи відсутній належний та допустимий доказ доведення до відома працівників ДАІУР БЕБ змісту доручення № 35 від 21.09.2022 р., яким затверджено Алгоритм.

Суд не бере до уваги пояснення опитаних працівників ДАІУР БЕБ щодо фактів ознайомлення їх з текстами доручень в силу ч. 2 ст. 74 КАС України. Крім того, з вказаних пояснень не можливо встановити дату коли саме було доведено до відома та персонально ознайомлено працівників ДАІУР БЕБ з текстами Примірного порядку та Алгоритму.

Відповідно до наявних в матеріалах службового розслідування відібраних поясненнях, ставились питання особам, що притягалися до дисциплінарної відповідальності щодо обізнаності зі строком в 15 днів передбаченого Примірним порядком ( ОСОБА_4 том 2, арк.90-91, ОСОБА_2 том 3, арк. 59, ОСОБА_6 том 3, арк. 64, ОСОБА_5 том 3, арк. 68-69, ОСОБА_3 том 3, арк. 83).

Однак як вбачається з матеріалів службового розслідування, питання щодо обізнаності працівників ДАІУР БЕБ з Алгоритмом та з передбаченим ним строком 5 робочих днів, опитуваним особам не ставилось.

З вказаного вбачається, що працівники ДАІУР БЕБ при опрацюванні узагальнених матеріалів були обізнані зі строком 15 днів передбаченого Примірним порядком. Доказів обізнаності опитуваних осіб зі строком 5 робочих днів передбачених Алгоритмом на опрацювання узагальнених матеріалів суду не надано.

При оцінці фактів допущення прострочення опрацювання узагальнених матеріалів суд враховує що згідно п. 3 Розділу 1 Положення про дисциплінарну комісію, дисциплінарна комісія повинна діяти на засадах верховенства права, законності, дотримання прав людини, недискримінації, неупередженості, об`єктивності, достовірності, відповідальності, розумності.

Виходячи з вказаних засад, суд враховує необхідний час на опрацювання всіх накопичених до 13.09.2022 р. прострочених неопрацьованих матеріалів, оскільки на їх опрацювання після 13.09.2022 р. було витрачено зайвий час, що могло вплинути на затримання опрацювання інших поточних матеріалів, які надійшли до БЕБ після 13.09.2022 р.

Так, судом встановлено, що до 13.09.2022 (дати призначення позивача на посаду керівника відділу) вже мало місце накопичення прострочених узагальнених матеріалів, які надійшли до БЕБ в період до призначення позивача на посаду керівника відділу (хронологічно по пунктах, які наведено у висновку службового розслідування) (том 3, арк. 24): ОСОБА_5 - з 1 по 14, ОСОБА_2 - з 1 по 4, ОСОБА_3 - з 1 по 5, ОСОБА_4 - з 1 по 5.

Таким чином, до 13.09.2022, залишались неопрацьованими у відділі ДАІУР БЕБ та простроченими не з вини позивача 28 узагальнених матеріалів.

В подальшому вказані прострочені неопрацьовані узагальнені матеріали за час виконання позивачем обов`язків керівника відділу було до кінця 2022 року опрацьовано та передано до підрозділу детективів, що підтверджується матеріалами справи.

Як встановлено та підтверджується матеріалами справи всього на опрацюванні у безпосередньо підлеглих позивачу працівників відділу ДАІУР БЕБ перебувала наступна кількість прострочених узагальнених матеріалів:

ОСОБА_5 - протерміновано - 20 матеріалів.

ОСОБА_2 - протерміновано - 19 матеріалів.

ОСОБА_3 - протерміновано - 14 матеріалів.

ОСОБА_4 - протерміновано - 7 матеріалів.

Всього - 60 матеріалів.

Враховуючи, що передбачений максимальний допустимий строк опрацювання одного матеріалу становить 15 днів, то відтак на опрацювання всіх наявних неопрацьованих прострочених матеріалів необхідно: 60х15=900 днів.

Оскільки відповідачем не надано доказів щодо штатної та фактичної чисельності працівників відділу позивача, то суд враховує інформацію з наявного висновку службового розслідування, згідно якого в безпосередньому підпорядкуванні позивача перебувало п`ять аналітиків: ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Таким чином, кількість необхідних днів на опрацювання матеріалів одним аналітиком становить:

900/5 =180 днів на одного працівника, що становить 12 матеріалів на одного працівника х на 15 днів = 180 днів.

За період з 13.09.2022 р. по 31.12.2022 р. кількість робочих днів становила:

Вересень - 14 робочих днів

Жовтень - 21 робочий день

Листопад - 22 робочих дні

Грудень - 22 робочих дні

Всього - 79 днів

Таким чином, на опрацювання всіх прострочених неопрацьованих узагальнених матеріалів, які перебували в підлеглих позивачу працівників був необхідний строк 180 робочих днів. В той же час в період виконання позивачем обов`язків керівника відділу у 2022 році було лише 79 робочих днів.

Вказані обставини дисциплінарною комісією при проведенні службового розслідування не враховані, що не відповідає в повній мірі вимогам п. 3 Розділу 1 Положення про дисциплінарну комісію.

Крім того, суд звертає увагу на наступне.

Згідно п.17 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий - службова особа органу Національної поліції, органу безпеки, органу Державного бюро розслідувань, органу Бюро економічної безпеки України, Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

Відповідно до ч. 2 ст. 38 КПК України, досудове слідство здійснюють підрозділи детективів органів Бюро економічної безпеки України.

Згідно ч. 3 ст. 216 КПК України, детективи органів Бюро економічної безпеки України здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, у справах віднесених до підслідності БЕБ.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Згідно ст. 6 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність" підставами для проведення оперативно-розшукової діяльності є, зокрема, наявність узагальнених матеріалів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму, отриманих в установленому законом порядку.

Згідно п. 2 Розділу 1 Інструкції про порядок приймання, реєстрації та розгляду заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, віднесені законом до підслідності Бюро економічної безпеки України, затвердженої наказом БЕБ від 23.03.2022 № 58 (в редакції чинній станом на 2022 рік), заявою чи повідомленням про кримінальні правопорушення вважаються усні чи письмові заяви чи повідомлення, у яких викладено обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведені заявником.

Згідно п. 9 Розділу 2 Інструкції про порядок приймання, реєстрації та розгляду заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, віднесені законом до підслідності Бюро економічної безпеки України, копія заяви чи повідомлення про кримінальні правопорушення, що надійшли до БЕБ відповідно до частини другої статті 22 Закону України «Про Бюро економічної безпеки України» структурним підрозділом, на який покладено функції організаційно-розпорядчого забезпечення, передається до інформаційно-аналітичного підрозділу, яким здійснюється опрацювання наявної в них інформації із застосуванням наявних методів та інструментів задля перевірки викладеної в них інформації. За результатами аналітичного дослідження, у разі підтвердження інформації, яка міститься в заявах або повідомленнях про вчинення кримінального правопорушення, ЗМІ, інших джерелах, аналітик БЕБ залежно від завдань аналітичної діяльності складає та направляє підрозділу детективів БЕБ аналітичний продукт та/або інформаційний документ, для оцінки обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених заявником та визначення детективом попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення.

Згідно п. Розділу 3 Інструкції про порядок приймання, реєстрації та розгляду заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, віднесені законом до підслідності Бюро економічної безпеки України, розгляд заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення в БЕБ здійснюється детективами БЕБ, а контроль за дотриманням законодавства при їх розгляді - у визначеному процесуальним законодавством порядку безпосереднім керівником та органами прокуратури.

Таким чином, враховуючи положення ст.ст. 3, 38, 214, 216 КПК України, пункту 61 ч. 1 ст. 1 та пунктів 4 і 5 ч. 2 ст. 25 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" та п. 9 Розділу 2 Інструкції про порядок приймання, реєстрації та розгляду заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, віднесені законом до підслідності Бюро економічної безпеки України, суд приходить до висновку, що оскільки узагальнені матеріали Держфінмоніторингу є джерелом обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та дають підстави слідчому, прокурору розпочати досудове розслідування то відтак такі матеріали повинні передаватись на розгляд та прийняття відповідних рішень до підрозділу детективів БЕБ з одночасним надсиланням копій таких матеріалів до інформаційно-аналітичного підрозділу БЕБ для аналітичного дослідження.

З урахуванням зазначеного, прострочення термінів опрацювання узагальнених матеріалів Держфінмоніторингу працівниками ДАІУР БЕБ не може вважатися таким, що самостійно могло призвести до настання тяжких наслідків та підриву авторитету БЕБ, оскільки інформаційно-аналітичний підрозділ є допоміжним, а не основним підрозділом уповноваженим на розгляд узагальнених матеріалів Держфінмоніторингу та прийняття по ним рішень в порядку КПК України.

Крім того, суд приходить до висновку, що окремі положення Алгоритму не узгоджуються з ст. 22 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України", згідно якої аналітичні продукти створюються планово або на запит підрозділу Бюро економічної безпеки України. Натомість, як вбачається з наданих до суду матеріалів службового розслідування, узагальнені матеріали Держфінмоніторингу, що надходили до БЕБ, передавалися в одних випадках до ГПД, в інших - відразу до ДАІУР, що не відповідає ні ст. 22 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України" ні вимогам п. 9 Розділу 2 Інструкції про порядок приймання, реєстрації та розгляду заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, віднесені законом до підслідності Бюро економічної безпеки України.

Судом також не виявлено в матеріалах службового розслідування письмових запитів підрозділу детективів як це передбачено ст. 22 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України".

Таким чином, взаємодія інформаційно-аналітичного підрозділу з підрозділом детективів в БЕБ в частині обліку та опрацювання і розгляду узагальнених матеріалів Держфінмоніторингу в 2022 році не відповідала ст. 22 Закону України "Про Бюро економічної безпеки України" та вимогам п. 9 Розділу 2 Інструкції про порядок приймання, реєстрації та розгляду заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, віднесені законом до підслідності Бюро економічної безпеки України.

23.01.2023 наказом директора БЕБ № 24 затверджено новий порядок взаємодії інформаційно-аналітичних підрозділів із підрозділами детективів Бюро економічної безпеки України, яким було усунено недоліки Попереднього порядку та Алгоритму та узгоджено з Інструкцію про порядок приймання, реєстрації та розгляду заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, віднесені законом до підслідності Бюро економічної безпеки України.

Суд приходить до висновку, що відповідальним за незабезпечення належної та ефективної взаємодії інформаційно-аналітичного підрозділу з підрозділом детективів в БЕБ в 2022 році є персонально керівник БЕБ, оскільки саме Примірний порядок затверджений дорученням директора БЕБ № 10 (яке прийняте раніше ніж Положення про відділ аналітичного супроводження в сфері надання фінансових послуг Управління тактичного аналізу Департаменту аналізу інформації та управління ризиками) та Алгоритм затверджений дорученням № 35 призвели до прострочення прийняття процесуальних рішень щодо отриманих узагальнених матеріалів від Держфінмоніторингу в цілому через неузгодженість їх норм з іншими нормативними актами БЕБ та Законом про БЕБ.

Суд звертає увагу, що в листах Офісу Генерального прокурора від 10.02.2023 та від 14.03.2023 (том 2, арк. 26, 31) йде мова щодо фактів залишення без розгляду узагальнених матеріалів Держфінмоніторингу по яких не прийнято рішень в порядку ст. 214 КПК України, що відноситься до компетенції детективів БЕБ, а не аналітиків. Отримані від Держфінмоніторингу узагальнені матеріали повинні були передаватися на розгляд підрозділу детективів для прийняття рішень в порядку КПК України і одночасно копії таких узагальнених матеріалів мали передаватися на опрацювання до інформаційно-аналітичних підрозділів для створення аналітичних чи інформаційних документів. Прострочення опрацювання інформаційно-аналітичним підрозділом отриманих копій узагальнених матеріалів не є самостійною підставою для не прийняття процесуальних рішень підрозділом детективів у порядку КПК, оскільки узагальнені матеріали Держфінмоніторингу є по суті інформаційно-аналітичним продуктом Держфінмоніторингу.

Згідно ч.6 ст. 4 Дисциплінарного статуту, керівник відповідає за відданий (виданий) наказ, результати його виконання, відповідність його закону.

Досліджуючи інші надані відповідачем документи, суд встановив, що наказом директора БЕБ № 112 від 16 червня 2022 р. затверджено Положення про відділ аналітичного супроводження в сфері надання фінансових послуг Управління тактичного аналізу Департаменту аналізу інформації та управління ризиками Бюро економічної безпеки України (далі - Положення про відділ).

Таким чином, Положення про відділ, яким визначаються завдання та функції відділу було затверджено після введення в дію Примірного порядку, затвердженого дорученням директора БЕБ від 07.02.2022.

Отже в період з дати затвердження Примірного порядку 07.02.2022 до дати затвердження Положення про відділ 16.06.2022 р. завдання та функції відділу не були регламентовані у встановленому порядку.

Судом також встановлено, що посадова інструкція керівника відділу аналітичного супроводження в сфері надання фінансових послуг також затверджена 16.06.2022 р. тобто через 4 місяці після введення в дію Примірного порядку.

Згідно п.1 Положення про відділ аналітичного супроводження в сфері надання фінансових послуг Управління тактичного аналізу Департаменту аналізу інформації та управління ризиками Бюро економічної безпеки є структурним підрозділом Управління тактичного аналізу.

Відповідно до п. 1.2 Положення про відділ, відділ безпосередньо підпорядковується керівнику Управління.

Згідно п. 1 Посадової інструкції керівника відділу аналітичного супроводження в сфері надання фінансових послуг (далі - Посадова інструкція), безпосереднім керівником керівника відділу є керівник Управління тактичного аналізу.

Згідно ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначається зокрема пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи.

Разом з тим, судом встановлено, що у висновку службового розслідування керівник Управління тактичного аналізу не фігурує, пояснення керівника Управління тактичного аналізу відсутні, відомостей про його притягнення до дисциплінарної відповідальності в матеріалах немає.

Вказане свідчить про недотримання відповідачем вимог ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту в частині отримання пояснення безпосереднього керівника позивача щодо обставин вчинення проступку позивачем.

Аналізуючи перелік основних завдань відділу, зазначених в Розділі 2 Положення про відділ, суд приходить до висновку, що вони є недостатньо чіткими та містять узагальнюючі положення, що не дає змоги однозначно та безсумнівно оцінити вину позивача щодо недотримання вимог Положення про відділ. Зокрема, в Положенні про відділ прямо не передбачено здійснення опрацювання узагальнених матеріалів Державної служби фінансового моніторингу України.

Разом з тим п. 6.2 Положення про відділ визначено, що керівник відділу зокрема здійснює загальне керівництво роботою відділу, несе персональну відповідальність за виконання покладених на відділ завдань, здійснює розподіл обов`язків між працівниками Відділу та контролює їх виконання.

Згідно ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються зокрема, відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень. Судом встановлено, що у висновку службового розслідування зазначено, що ОСОБА_1 діючих дисциплінарних стягнень немає (том 3 арк. 88).

Водночас матеріали службового розслідування не містять службової характеристики ОСОБА_1 . Як вбачається з висновку службового розслідування, службова характеристика на ОСОБА_1 надана не була (том 3, арк. 100), що свідчить що при розгляді дисциплінарної справи та обрання виду дисциплінарного стягнення дисциплінарною комісією було порушено вимоги ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту в частині встановлення та зазначення у висновку відомостей, що характеризують позивача.

Згідно ч. 3, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Разом з тим, суд зауважує, що у висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначено, що переважна більшість порушень було усунуто за час т.в.о. керівника департаменту ОСОБА_7 , що відповідно до п. 4, 5 ст. 19 Дисциплінарного статуту враховано як пом`якшуючу обставину під час визначення виду дисциплінарного стягнення ОСОБА_7 (том 3, арк. 106).

В той же час, дисциплінарною комісією не було враховано як пом`якшуючу обставину той факт, що всі порушення було усунуто за час т.в.о. керівника відділу ОСОБА_1 , якому безпосередньо і були підпорядковані аналітики, якими впродовж листопада-грудня 2022 було опрацьовано всі прострочені узагальнені матеріали Держфінмоніторингу.

Отже, не дивлячись, що порушення було усунуто саме за час займання позивачем посади т.в.о. керівника відділу, ні дисциплінарною комісією, ні керівником всупереч ч. 3 та ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту не вирішувалось питання щодо можливості врахування чи відхилення даної обставини як пом`якшуючої під час визначення виду дисциплінарного стягнення позивачу.

При цьому вбачається що нові узагальнені матеріали, які надходили впродовж листопада-грудня 2022 опрацьовувались вчасно і з дотриманням встановлених Примірним порядком строків. Саме щодо цього строку передбаченого Примірним порядком проводилось опитування працівників під час відбирання у них пояснень в ході службового розслідування, який як встановлено судом, був відомий більшості опитаних працівників. Щодо строку передбаченого Алгоритмом, опитування не проводилось, доказів доведення до відома персонально всіх працівників та ознайомлення з Алгоритмом суду не надано.

Згідно ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться зокрема з метою встановлення причин і умов його вчинення дисциплінарного проступку та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення.

Наявний в матеріалах справи висновок службового розслідування вказаним вимогам не відповідає, оскільки не містить об`єктивних даних щодо встановлення причин і умов вчинення дисциплінарного проступку.

Отже, суд приходить до висновку, що в порушення вимог ч. 1, 2, 6 ст. 14, ч. 1, 3, 4, 5, 7, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту, п. 3 Розділу 1, п. 6 Розділу 4 Положення про дисциплінарну комісію, у висновку службового розслідування від 22.03.2023:

- не в повній мірі відображені відомості щодо обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку, його наслідки (тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

- відсутні відомості, що характеризують особу позивача;

- відсутні пояснення безпосереднього керівника позивача щодо обставин порушення;

- не встановлено та не зазначено причини та умови, що призвели до прострочення розгляду узагальнених матеріалів Держфінмоніторингу, не вжито та не запропоновано заходи для їх усунення;

- не враховано наявні пом`якшуючі обставини під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Суд враховує також, що на позивача раніше не накладалися дисциплінарні стягнення в БЕБ.

Дисциплінарною комісією при обранні виду дисциплінарного стягнення також не враховано обставини, згідно яких:

- позивач останні чотири місяці перед звільненням не допускав нових порушень, і навіть повністю усунув всі порушення, які були допущені попереднім керівником відділу.

- порушення допущені в період початку роботи БЕБ, що виявилося в недоліках взаємодії між підрозділами БЕБ, що підтверджується тим, що порядок взаємодії був примірним, який вводився до затвердження наказу про порядок взаємодії та вводився з метою подальшого узагальнення його практичного застосування для надання подальших пропозицій. При цьому Примірний порядок було введено в дію за 4 місяці до затвердження Положення про відділ, що призводило до непорозумінь між підрозділами, що підтверджується відібраними поясненнями працівників ДАІУР БЕБ.

- частина порушень з лютого по квітень 2022 р. мали місце в період гострої фази повномасштабного вторгнення рф, що могло призвести до неможливості прибуття окремих працівників до місця роботи через активні бойові дії в передмісті Києва. Дисциплінарною комісією не досліджено та не висвітлено у висновку особливості режиму роботи центрального апарату БЕБ під час оголошення повітряних тривог та встановлених дій працівників за таких обставин, а також загальновідомих фактів дестабілізації роботи енергопостачальних компаній у зв`язку з масовими випадками ураження в осінньо-зимовий період 2022 р. ракетними обстрілами енергетичної інфраструктури та введення планових погодинних відключень електроенергії в м. Києві для споживачів.

- порушення допущені через недоліки нечіткого та неоднозначного нормативного регулювання взаємодії між підрозділами БЕБ, неузгодженості нормативного регулювання взаємодії між підрозділами БЕБ з іншими нормативно-правовими актами, відсутності документу, яким визначено та встановлено чітка субординація та чіткий розподіл компетенції, повноважень та обов`язків між підрозділами БЕБ, між підрозділами та структурними підрозділами всередині департаменту, між керівництвом департаменту, керівництвом управління та керівництвом відділів.

- невірне трактування та оцінка дисциплінарною комісією вини позивача в допущених порушеннях строків опрацювання узагальнених матеріалів за періоди до призначення позивача на посаду керівника відділу.

- не врахування дисциплінарною комісією обсягів роботи та існуючого навантаження на одного аналітика в розрахунку всієї кількості матеріалів прийнятих на опрацювання, кількості всіх прострочених матеріалів за 2022 рік, а також терміну протягом якого позивачем на посаді керівника відділу було усунуто всі раніше прострочені та не опрацьовані до вступу позивача на посаду узагальнені матеріали. Не врахування дисциплінарною комісією факту накопичення вже прострочених за минулі періоди до вступу позивача на посаду неопрацьованих узагальнених матеріалів, які були повністю опрацьовані в подальшому в період виконання позивачем повноважень керівника відділу.

За таких обставин, службове розслідування не можна вважати таким, що проведено при повному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішення повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003 р., вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.02.2020 у справі №520/15025/16-а (провадження №11-1207апп19, пункт 56) сформувала правовий висновок, згідно з яким у разі існування неоднозначного або множинного тлумачення прав та обов`язків особи в національному законодавстві органи державної влади зобов`язані застосувати підхід, який був би найбільш сприятливим для особи.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

З наявних матеріалів справи вбачається, що службове розслідування проведено без додержання вимог Дисциплінарного статуту, а саме не повно та не об`єктивно з`ясовано усі обставини, чітко не встановлено в чому полягає порушення і вина позивача, не встановлено тяжкість проступку та розміру заподіяної шкоди. Службовим розслідуванням не вірно встановлено юридичну кваліфікацію проступку. Тільки після встановлення наявності або відсутності в діяннях поліцейського дисциплінарного правопорушення та після встановлення всіх вищевказаних обставин вирішується питання про притягнення чи не притягнення до дисциплінарної відповідальності, а також з врахуванням цього обирається вид дисциплінарного стягнення.

Дисциплінарною комісією не досліджено та не встановлено дійсний ступінь вини позивача, обставини, що пом`якшують ступінь і характер відповідальності позивача, відомості, що характеризують позивача, причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку та вид і розмір заподіяної шкоди.

Дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з служби є одним із найсуворіших дисциплінарних стягнень. Таке дисциплінарне стягнення повинно застосовуватись за дисциплінарні проступки, у зв`язку з якими наступили тяжкі наслідки. Тобто, має бути співмірність тяжкості вчиненого проступку та обраного виду дисциплінарного стягнення. Також, необхідно було врахувати, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, фактів наявності чи відсутності застосування дисциплінарних стягнень до позивача в минулому.

Крім того судом встановлено, що Дисциплінарним статутом встановлено особливості застосування дисциплінарних стягнень в період дії воєнного стану.

Так, зокрема, ч. 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до Указу Президента України № 64/2022 в Україні введено воєнний стан з 24.02.2022 строком на 30 діб. В подальшому введений воєнний стан неодноразово продовжувався і станом на момент розгляду судом спору є таким що триває.

Однак в порушення вимог ч. 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту відповідачем було застосовано до позивача найсуворіше дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в Бюро економічної безпеки України.

Отже, наказ БЕБ від 24.03.2023 № 74-к/ДСК-ДП, яким до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в Бюро економічної безпеки України та наказ від 24.03.2023 р. № 78-к/ДСК-ДП, яким позивача звільнено з посади та служби в БЕБ є такими, що прийняті з порушенням вимог ч. 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту, оскільки судом встановлено, що на момент проведення службового розслідування та прийняття висновку дисциплінарної комісії, позивач не мав дисциплінарних стягнень, до дисциплінарної відповідальності притягався вперше.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому суд з урахуванням обставин дії воєнного стану вважає необґрунтованими доводи відповідача, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває в площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, оскільки у відповідача в період дії воєнного стану відсутні дискреційні повноваження при визначенні та застосуванні виду дисциплінарного стягнення. Наведені відповідачем правові позиції викладені в постановах Верховного Суду від 01.04.2020 у справі № 806/647/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4681/18, від 28.10.2021 у справі № 520/1578/2020 не можуть бути взяті до уваги, оскільки прийняті без урахування особливостей застосування дисциплінарних стягнень під час дії воєнного стану.

Положення ч. 6 ст. 43 Конституції України гарантують громадянам захист від незаконного звільнення.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права має бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Вирішуючи питання, щодо доводів позивача про застосування до нього одночасно двох дисциплінарних стягнень за одне й те саме порушення суд приходить до висновку, що воно не знайшло свого підтвердження. Так зокрема, як вбачається з наказу № 74-к/ДСК-ДП від 24.03.2023 р. до позивача застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в Бюро економічної безпеки України на підставі висновку службового розслідування від 22.03.2023. Наказ № 78-к/ДСК-ДП від 24.03.2023 про звільнення позивача з посади та служби прийнятий на підставі наказу № 74-к/ДСК-ДП від 24.03.2023 р. і тягне юридичні наслідки, що випливають з факту застосування такого дисциплінарного стягнення як звільнення позивача зі служби.

Відповідно до ч. 3 ст. 21 Дисциплінарного статуту, перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Згідно ч. 2 ст. 5 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану" У період дії воєнного стану допускається звільнення працівника з ініціативи роботодавця у період його тимчасової непрацездатності, а також у період перебування працівника у відпустці (крім відпустки у зв`язку вагітністю та пологами та відпустки для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку) із зазначенням дати звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, або першим робочим днем після закінчення відпустки.

Судом встановлено, що в період з 24.03.2023 по 31.03.2023 позивач знаходився на лікуванні, що підтверджується наданою позивачем довідкою медичного закладу від 24.03.2023 р. та електронними медичними висновками розміщеними в електронній системі охорони здоров`я Національної служби здоров`я України.

Отже, вбачається, що позивача було звільнено в період його тимчасової непрацездатності, що є підставою відповідно до ч. 2 ст. 5 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану" для зазначення нової дати звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності позивача.

Однак, суд враховуючи, що є й інші встановлені судом підстави для визнання протиправним наказу відповідача про звільнення позивача зі служби в БЕБ та необхідності поновлення його на роботі, то відтак у суду відсутні підстави і необхідність визначати нову дату звільнення позивача зі служби в БЕБ.

Відповідно до ст. 92 Конституції України виключно законами України визначаються засади цивільно-правової відповідальності; діяння, які є злочинами, адміністративними або дисциплінарними правопорушеннями, та відповідальність за них.

Згідно з ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Тобто, ці норми одночасно покладають обов`язок на сторін доводити суду обґрунтованість своїх тверджень або заперечень.

З огляду на те, що дисциплінарне стягнення накладалось на підставі проведеного відповідачем службового розслідування, то відтак на відповідача покладається обов`язок довести законність своїх дій та дотримання процедури вимогам закону щоб створити в позивача враження безсумнівної об`єктивності, неупередженості та законності прийнятих відповідачем рішень, оскільки внаслідок незаконного звільнення буде порушено захищене конституційне право особи на працю.

Поряд з цим, відповідно до ст. 235 КЗпП України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, прийняте органом, який розглядає трудовий спір, підлягає негайному виконанню.

При цьому, у випадку незаконного звільнення працівника з роботи, його порушене право повинно бути відновлене шляхом поновлення його на посаді, з якої його було незаконно звільнено або на рівнозначній посаді.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема у постановах від 28.02.2019 у справі № 817/860/16 та від 03.10.2019 у справі № 826/10460/16.

Разом з тим, судом враховується, що ч.2 ст.235 КЗпП України, закріплено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Нормами абз. 3 п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати (далі Порядок № 100) визначено, що середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, із якою пов`язана виплата, тобто дню звільнення працівника з роботи.

Основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з п. 8 згаданого Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом 2-х місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - календарних днів за цей період.

Згідно наявної в матеріалах справи копії довідки про доходи ОСОБА_1 від 04.04.2023 середньоденна заробітна плата позивача становить 2623,56 грн.

Період вимушеного прогулу позивача складає 235 днів та обраховується, починаючи з першого дня після звільнення - з 25.03.2023 р. по день ухвалення рішення суду про поновлення позивача на роботі, тобто по 04.03.2024 р.

Отже з відповідача необхідно стягнути на користь позивача заробітну плату за час вимушеного прогулу за період з 25.03.2023 р. (наступний день після звільнення) по день ухвалення рішення суду, з урахуванням вищезазначених розрахунків 616536,60 грн (2623,56 грн. х 235 робочі дні).

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів суду правомірність своїх дій та законність прийнятих рішень.

Таким чином, підсумовуючи встановлені судом обставини, надавши оцінку наданим сторонами доказам, що містяться в матеріалах справи та всім аргументам сторін, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, а відтак адміністративний позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 Наказу Бюро економічної безпеки України № 74-к/ДСК-ДП від 24.03.2023 "Про застосування дисциплінарних стягнень" в частині застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати Наказ Бюро економічної безпеки України №78-к/ДСК-ДП від 24.03.2023 "Про звільнення ОСОБА_1 ".

Поновити ОСОБА_1 на службі в Бюро економічної безпеки України на останній займаній ним посаді в Бюро економічної безпеки України або на іншій рівнозначній посаді в Бюро економічної безпеки України.

Стягнути з Бюро економічної безпеки України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 25.03.2023 по день ухвалення рішення в розмірі 616536,60 грн.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в Бюро економічної безпеки України на останній займаній ним посаді в Бюро економічної безпеки України або на іншій рівнозначній посаді в Бюро економічної безпеки України.

Звернути до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Бюро економічної безпеки України на користь ОСОБА_1 суми заробітної плати за час вимушеного прогулу з 25.03.2023 по день ухвалення рішення суду в межах суми стягнення за один місяць.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лиска І.Г.