Справа № 260/311/24
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2024-02-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 лютого 2024 рокум. Ужгород№ 260/311/24

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Луцович М.М.,

при секретарі судового засідання Пішта І.І.,

за участю:

представник позивача Ємчук Л.В.,

представник відповідача Крупа-Газуда М.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду в адміністративній справі за позовною заявою Карпатського біосферного заповідника до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Карпатський біосферний заповідник звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області , в якому просить: визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Закарпатській області: від 12.12.2023 року №000/6272/07-16-07-07-02-00276104, яким визначено податкове зобов`язання з земельного податку в сумі 912941,30 коп.; від 12.12.2023 року №000/6270/07-16-07-07-02-00276104, яким визначено податкове зобов`язання з земельного податку в сумі 2 188 749, 89 коп.; від 12.12.2023 року №000/6269/07-16-07-07-02-00276104, яким визначено податкове зобов`язання з земельного податку в сумі 491 114, 97 коп.; від 12.12.2023 року №000/6268/07-16-07-07-02-00276104, яким визначено податкове зобов`язання з земельного податку в сумі 737 487, 29 коп.; від 12.12.2023 року №000/6264/07-16-07-07-02-00276104, яким визначено податкове зобов`язання з земельного податку в сумі 941 657,70 коп.; від 12.12.2023 року №000/6261/07-16-07-07-02-00276104, яким визначено податкове зобов`язання з земельного податку в сумі 62 543, 45 коп.; від 12.12.2023 року №000/6259/07-16-07-07-02-00276104, яким визначено податкове зобов`язання з земельного податку в сумі 1 378 558,08 коп.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 29 січня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній справі у порядку загального позовного провадження.

14 лютого 2024 року представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яке мотивовано пропуском позивачем строку звернення до суду з даним позовом. Представник вказує на те, що позивачем до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень 19.10.2023 року №000/5010/07-16-07-02/00276104, №000/5011/07-16-0702/00276104, №000/5012/07-16-07-02/00276104, №000/5013/07-16-07-02/00276104, №000/5014/07-16-07-02/00276104, №000/5015/07-16-07-02/00276104, №000/5016/07-1607-02/00276104, складених на підставі акту перевірки від 25.09.2023 року №7010/07-16-07-04/00276104, а тому при оскарженні податкових повідомлень-рішень №000/6272/07-16-07-07-, №000/6270/07-16-07-07-02-00276104, №000/6269/07-16-07-07-02-00276104, №000/6268/07-16-07-07-02-00276104, №000/6264/07-16-07-07-02-00276104, №000/6261/07-16-07-07-02-00276104, №000/6259/07-16-07-07-02-00276104, прийнятих з урахування рішення ДПС України від 07.12.2023 №36130/6/99-00-06-03-02-06 про результати розгляду скарги позивача повинен застосовуватися місячний строк звернення до суду, який позивачем пропущено. З огляду на вказане просить залишити позовну заяву без розгляду.

29 лютого 2024 року від представника позивача надійшли заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, згідно яких представник зазначає, що 12.12.2023 відповідачем прийняті нові податкові повідомлення-рішення: №000/6272/07-16-07-07-02-00276104, яким визначено податкове зобов`язання з земельного податку в сумі 912941, 30 коп.; від 12.12.2023 року №000/6270/07-16-07-07-02-00276104, яким визначено податкове зобов`язання з земельного податку в сумі 2 188 749, 89 коп.; від 12.12.2023 року №000/6269/07-16-07-07-02-00276104, яким визначено податкове зобов`язання з земельного податку в сумі 491 114, 97 коп.; від 12.12.2023 року №000/6268/07-16-07-07-02-00276104, яким визначено податкове зобов`язання з земельного податку в сумі 737 487, 29 коп.; від 12.12.2023 року №000/6264/07-16-07-07-02-00276104, яким визначено податкове зобов`язання з земельного податку в сумі 941 657, 70 коп.; від 12.12.2023 року №000/6261/07-16-07-07-02-00276104, яким визначено податкове зобов`язання з земельного податку в сумі 62 543, 45 коп.; від 12.12.2023 року №000/6259/07-16-07-07-02-00276104, яким визначено податкове зобов`язання з земельного податку в сумі 1 378 558, 08 коп. та такі позивачем оскаржено в судовому порядку згідно п. 56.1. ст. 56 Податкового кодексу України. Представник вказує, що одержавши 18.12.2023 року податкові повідомлення-рішення від 12.12.2023 року, позивач не ініціював процедуру адміністративного (досудового) оскарження, відтак, відсутні підстави вважати, що позивачем не дотримано місячний строк звернення до суду з вимогою про скасування податкових повідомлень-рішень від 12.12.2023 року.

У судовому засіданні представником відповідача підтримано заявлене клопотання про залишення позову без розгляду.

Представник позивача у судовому засіданні заперечила щодо клопотання з мотивів, наведених у запереченнях.

Вирішуючи вказане клопотання суд вказує наступне.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною четвертою цієї статті якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Таким чином, загальний строк звернення до суду з адміністративним позовом становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, а у випадку використання позивачем досудового порядку вирішення спору такий строк становить три місяці з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги, або шість місяців з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою у випадку, якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом.

При цьому КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

У постанові від 26 листопада 2020 року у справі № 500/2486/19 Верховний Суд зазначив, що "граматичне тлумачення змісту пункту 56.18 статті 56 ПК України дає підстави для висновку, що вказана норма не встановлює процесуальних строків звернення до суду. Абзац перший цієї норми презюмує право платника податків використати судовий порядок оскарження відповідного рішення контролюючого органу та встановлює момент виникнення права на відповідне оскарження - з моменту отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу. Також він передбачає, що при реалізації такого права необхідно враховувати строки давності, установлені статтею 102 ПК України. При цьому мова йде не тільки про строки, згадані в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.

Аналіз статті 102 ПК України дає підстави для висновку, що після закінчення визначеного у ній строку давності питання вирішення спору, зокрема, щодо правомірності податкового повідомлення рішення взагалі не може бути поставлене перед контролюючим органом вищого рівня або судом.

Отже, Верховний Суд у складі судової палати вважає, що зазначений у пункті 102.1 статті 102 ПК України строк є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду. Між правовою природою матеріально-правового строку давності в податкових правовідносинах та процесуального строку звернення до адміністративного суду є сутнісна різниця, а тому помилковим є ототожнення їх призначення при використанні.

Враховуючи викладене, Верховний Суд у складі судової палати вважає помилковим твердження позивача про те, що як за загальним правилом, так і у разі попереднього адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення строк звернення до суду становить 1095 днів відповідно до положень пункту 56.18 статті 56 ПК України, оскільки ця норма права не встановлює процесуальних строків, а лише закріплює право платника податків на оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення в суді в будь-який момент після його отримання із застереженням про те, що реалізація такого права за загальним правилом стає неможливою поза строками давності, які закріплені в статті 102 ПК України. Також ця норма закріплює обмеження на позасудовий порядок оскарження відповідних рішень податкового органу, у разі їх оскарження в судовому порядку, та визначає зміну правового стану грошового зобов`язання на неузгоджене.

Водночас пункт 56.19 статті 56 ПК України прямо встановлює строк для звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, і цей строк становить один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження.

Отже, Верховний Суд у складі судової палати вважає, що колізія між нормами пунктів 56.18 і 56.19 статті 56 ПК України відсутня, оскільки вони не припускають множинного трактування прав платників податків.

Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України); вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

З огляду на відповідні правові висновки Верховного Суду, строк звернення до суду із позовними вимогами про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення становить: шість місяців з дня, коли особа дізналася про прийняття такого податкового повідомлення-рішення у випадку невикористання процедури досудового врегулювання спору (адміністративного оскарження) відповідно до пункту 56.18 статті 56 ПК України та один місяць з дня, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 статті 56 ПК України у випадку використання процедури досудового врегулювання спору (адміністративного оскарження).

З матеріалів справи судом встановлено, що Головним управлінням ДПС у Закарпатській області проведено документальну позапланову виїзні перевірку позивача, за наслідками якої складено акт від 25.09.2023 року №7010/07-16-07-04/00276104 та прийнято податкові повідомлення-рішення від 19.10.2023 року №000/5010/07-16-07-02/00276104, №000/5011/07-16-0702/00276104, №000/5012/07-16-07-02/00276104, №000/5013/07-16-07-02/00276104, №000/5014/07-16-07-02/00276104, №000/5015/07-16-07-02/00276104, №000/5016/07-1607-02/00276104.

24.10.2023 року Карпатським біосферним заповідником подано до Державної податкової служби України скаргу на вказані податкові повідомлення-рішення в порядку ст.56 Податкового кодексу України.

Рішенням Державної податкової служби України від 07.12.2023 року №36130/6/99-0006-03-02-06 податкові повідомлення-рішення від 19.10.2023 року №000/5010/07-16-0702/00276104 у частині застосування штрафу у сумі 24335,50 грн., №000/5011/07-1607-02/00276104 у частині застосування штрафу у сумі 21224,57 грн., №000/5012/0716-07-02/00276104 у частині застосування штрафу у сумі 58948,62 грн., №000/5013/07-16-07-02/00276104 у частині застосування штрафу у сумі 13229,23 грн., №000/5014/07-16-07-02/00276104 у частині застосування штрафу у сумі 31081,51 грн., №000/5015/07-16-07-02/00276104 у частині застосування штрафу у сумі 17334,31 грн., №000/5016/07-16-07-02/00276104 у частині застосування штрафу у сумі 1410,13 грн. скасовані, в іншій частині вказані податкові повідомлення-рішення залишені без змін.

Рішення Держаної податкової служби України про результати розгляду скарги від 07.12.2023 року №36130/6/99-00-06-03-02-06 направлено на адресу позивача 07.12.2023 року рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Зазначений рекомендований лист вручено позивачу 14.12.2023 року.

З урахуванням рішення Державної податкової служби України від 07.12.2023 року №36130/6/99-00-06-03-02-06 Головним управлінням ДПС у Закарпатській області 12.12.2023 року прийнято податкові повідомлення-рішення №000/6272/07-16-07-07-, №000/6270/07-16-07-07-02-00276104, №000/6269/07-16-07-07-02-00276104, №000/6268/07-16-07-07-02-00276104, №000/6264/07-16-07-07-02-00276104, №000/6261/07-16-07-07-02-00276104, №000/6259/07-16-07-07-02-00276104.

Вказані податкові повідомлення-рішення направлені листом від 12.12.2023 року №14805/6/07-16-07-02 на адресу позивача. Рекомендований лист вручено позивачу 18.12.2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення та не заперечується позивачем.

Судом встановлено, що у матеріалах справи наявні докази адміністративного оскарження оспорюваних податкових повідомлень-рішень, а тому до спірних правовідносин застосовується місячний строк звернення до суду.

Разом з цим позовна заява подана позивачем 23.01.2024, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду, а також таким не було подано до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав пропуску такого.

З огляду на викладене, згідно вимог ч. 1 ст. 123 КАС України, позов слід залишити без руху та надати позивачеві п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали для надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав поважності причин пропуску такого, а також надати належні та допустимі докази щодо підстав поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до статті 171 частини 13 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 169, 171, 248 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Карпатського біосферного заповідника до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без руху.

Надати позивачеві строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків, що зазначені в описовій та мотивувальній частинах цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде залишена без розгляду на підставі п.7 ч.1 ст.240 КАС України.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя М.М. Луцович

Відповідно до ч. 3 ст. 243 КАС України ухвалу суду у повному обсязі складено та підписано 01.03.2024 року.