Справа № 440/12524/23
Суддя: Калиновський В.А.
Дата ухвалення: 2024-02-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2024 р. Справа № 440/12524/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Калиновського В.А.,

Суддів: Кононенко З.О. , Мінаєвої О.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 04.10.2023, головуючий суддя І інстанції: А.О. Чеснокова, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039 по справі № 440/12524/23

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

28 серпня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області, в якій просила суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невиплати позивачу щорічної разової грошової допомоги, передбаченої частиною п`ятою статті 13 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", за 2023 рік у розмірі восьми мінімальних пенсій за віком;

- зобов`язати відповідача здійснити виплату позивачу щорічної разової грошової допомоги, передбаченої частиною п`ятою статті 13 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", за 2023 рік у розмірі восьми мінімальних пенсій за віком.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 04.10.2023 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області повернуто позивачеві.

Позивач, не погодившись з вищевказаною ухвалою суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 04.10.2023 та прийняти рішення про задоволення позову.

В обґрунтування вимог скарги посилається на необґрунтованість оскаржуваної ухвали суду першої інстанції та її невідповідність вимогам КАС України. Зазначає, що недоліки позовної зави виконала в повному обсязі. Нею було подано до суду належним чином звірені копії письмових доказів, приєднаних до позовної заяви, в тому числі: копії паспорту, доказів на підтвердження присвоєння позивачу ідентифікаційного номеру, відповіді УСЗН щодо розміру щорічної разової допомоги у 2022 році та розміру разової грошової допомоги до Дня Незалежності України у 2023 році, посвідчення інваліда 2 групи, а також їх копії відповідно до кількості учасників справи. Вважає, що наявні правові підстави для скасування такої ухвали суду.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги та перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 04 вересня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху в зв`язку із невідповідністю останньої вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України. Для усунення недоліків встановлено п`ятиденний строк, що розпочинає свій перебіг з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно було надати до суду: позовну заяву, оформлену відповідно до вимог статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а також її копії відповідно до кількості учасників справи; належним чином звірені копії письмових доказів, приєднаних до позовної заяви (в тому числі: копії паспорта, доказів на підтвердження присвоєння позивачу ідентифікаційного номеру (реєстраційного номеру облікової картки платника податків)), а також їх копій відповідно до кількості учасників справи.

Посилаючись на невідповідність позовної заяви вимогам статей 160, 161 КАС України, суд зазначив, що: остання не містить відомостей щодо ідентифікаційного коду відповідача (згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань), його номерів засобів зв`язку, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти; позовна заява не містить відомостей про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких приєднано до позову; позивачем до позовної заяви не надано копій доданих до позову документів відповідно до кількості учасників справи.

Роз`яснено позивачу, що в разі не усунення недоліків залишеної без руху позовної заяви у встановлений судом строк, остання буде повернута.

Копію зазначеної ухвали Полтавського окружного адміністративного суду від 04.09.2023, позивачка отримала 22.09.2023, що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення.

26.09.2023 на виконання вимог ухвали Полтавського окружного адміністративного суду від 04.09.2023 позивачка надала до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви та копії доданих до позову документів відповідно до кількості учасників справи: копії посвідчення інваліда 2 групи, ідентифікаційного номеру, відповідей Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Лубенської міської ради щодо розміру грошової допомоги до 5 травня передбаченої у 2022 та розміру разової грошової до Дня Незалежності України, передбаченої у 2023 році. У заяві про усунення недоліків позивач зазначила, що нею не подано іншого позову до цього самого відповідача з тим самим предметом.

Повертаючи адміністративний позов на підставі п. 1 ч. 4 ст.169 КАС України, суд першої інстанції виходив з того, що на усунення недоліків адміністративного позову позивачем надано документи, проте останні лише частково усувають недоліки, визначені ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху, - позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог статті 160 КАС України із зазначенням відомостей щодо ідентифікаційного коду відповідача (згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань), його номерів засобів зв`язку (на необхідність подання яких вказано в ухвалі від 04 вересня 2023 року) суду не надано. Крім того, надані позивачем на підтвердження адміністративної процесуальної дієздатності позивача копії паспорта не є належним чином завіреними копіями у розумінні КАС України, оскільки виготовлені фотокопії паспорта містять внесені від руки доповнення (дописки), закреслення, коментарі.

Надаючи оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Право на судовий захист реалізується особою шляхом подання позовної заяви до суду, форма та зміст якої визначаються ст.160 КАС України.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк (п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України).

За частиною 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до частини 1, 3-5 статті 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

З аналізу наведених норм вбачається, що підстави для залишення позовної заяви без руху встановлені саме статтею 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, перелік яких є вичерпним. Також, ухвала про залишення апеляційної скарги без руху має містити не лише виявлені недоліки, але й спосіб їх усунення. Невиконання належним чином вмотивованої ухвали у спосіб визначений судом тягне за собою наслідок у вигляді повернення такої скарги.

Як вже було зазначено вище, 26.09.2023 на виконання вимог ухвали Полтавського окружного адміністративного суду від 04.09.2023 позивачка надала до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви та копії доданих до позову документів відповідно до кількості учасників справи: копії посвідчення інваліда 2 групи, ідентифікаційного номеру, відповідей Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Лубенської міської ради щодо розміру грошової допомоги до 5 травня передбаченої у 2022 та розміру разової грошової до Дня Незалежності України, передбаченої у 2023 році. У заяві про усунення недоліків позивач зазначила, що нею не подано іншого позову до цього самого відповідача з тим самим предметом.

Колегія суддів звертає увагу на те, що в позовній заяві позивачем зазначено повне найменування відповідача, його місцезнаходження, поштовий індекс, відомий номер засобів зв`язку, що дає можливість суду визначити відповідача у справі.

В свою чергу не зазначення у позовній заяві лише відомостей щодо ідентифікаційного коду відповідача (згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань) не може свідчити про невідповідність позову вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України в цілому.

Частиною 1 статті 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтями 1 та 17 Закону України від 23.02.2006 року № 3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Зокрема, Європейським судом з прав людини (далі по тексту - ЄСПЛ) зазначено, що надмірний формалізм може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах Zubac v. Croatia, Beles and Others v. the Czech Republic, №47273/99, пп. 50-51 та 69, та Walchli v. France, № 35787/03, п. 29).

При цьому, ЄСПЛ провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний ж формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

У такий спосіб здійснюється право на суд, яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати вирішення спору судом (рішення у справі Kutic v. Croatia, заява №48778/99, пункт 25).

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має застосовуватися на практиці і бути ефективним. Для того щоб право на доступ було ефективним, особа повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права (рішення у справах Bellet v. France та Nunes Dias v. Portugal).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ у справі Perez de Rada Cavanilles v. Spain)

Колегія суддів, аналізуючи матеріали даної справи, зауважує, що зміст поданої позивачем позовної заяви до суду першої інстанції, не дивлячись на її недоліки в контексті встановлених до цього документу вимог процесуального закону, дає можливість суду встановити сторін, їх місцезнаходження, засоби зв`язку, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

Одночасно, колегія суддів звертає увагу, що остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, відповідно до положень ст.173 КАС України, є завданням підготовчого провадження.

Відтак, з огляду на викладене вище, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про наявність підстав для повернення судом позовної заяви ОСОБА_1 , у зв`язку з не усуненням нею недоліків позовної заяви.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 320 КАС України порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, є підставою для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, постановляючи оскаржувану ухвалу, допустив порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення необґрунтованого рішення про повернення позовної заяви позивачеві.

Враховуючи викладене вище, колегія суддів вважає, що ухвала Полтавського окружного адміністративного суду від 04.10.2023 року підлягає скасуванню, а справа № 440/12524/23 - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 04.10.2023 по справі № 440/12524/23 - скасувати.

Справу № 440/12524/23 направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя В.А. Калиновський
Судді З.О. Кононенко О.М. Мінаєва