Справа № 160/25065/23
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2024-02-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

29 лютого 2024 рокуСправа № 160/25065/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Калугіної Н.Є.,

при секретарі судового засідання - Лисенко Н.О.,

за участю:

представника позивача - Романенка А.В.,

представників відповідачів Пономаренка О.О., Дерновського М.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за правилами загального позовного провадження клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про залишення позовної заяви без розгляду та клопотання Приватного акціонерного товариства "Єнакієвський металургійний завод" про поновлення строку звернення до суду у справі №160/25065/23 за позовом Приватного акціонерного товариства "Єнакієвський металургійний завод" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Головного управління Держаної казначейської служби України у Дніпропетровській області про стягнення бюджетного відшкодування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- стягнути з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області на користь Приватного акціонерного товариства «Єнакієвський металургійний завод» () заборгованість бюджету із відшкодування податку на додану вартість в розмірі 110 999 571, 00 грн.

До позовної заяви позивачем долучено клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

В обґрунтування цього клопотання позивач послався на неодноразові зміни у податковому законодавстві, що, на його думку, свідчить про відсутність порушення строку звернення до суду з даним позовом. Зокрема, 07 березня 2022 року набрав чинності Закон України від 03 березня 2022 року № 2118-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» (далі - Закон України № 2118), яким встановлено особливості справляння податків і зборів на період до припинення або скасування воєнного стану на території України. Щодо податку на додану вартість підрозділ 10 «Інші перехідні положення» розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України доповнено п.п. 69.11 п. 69, відповідно до якого, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України зупинено дію пунктів 200.10 - 200.12 ст. 200 ПКУ. Крім того, у зв`язку з прийняттям Закону № 2120-ІХ від 15.03.2022, із змінами, внесеними згідно з Законом № 2142-ІХ від 24.03.2022, статтю 102 ПК України доповнено пунктом 102.9, яким на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану зупиняється перебіг строків, визначених цим Кодексом, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. У подальшому пункт 102.9 статті 102 ПК України було виключено на підставі Закону № 3219-ІХ від 30.06.2023. Підпункт 69.11 п. 69 розд. 10 підрозд. XX Податкового кодексу України викладено у новій редакції, який передбачав, що повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування. З урахуванням чого, тільки з 01.08.2023 контролюючий орган поновив відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування інформації щодо узгоджених сум бюджетного відшкодування, що в свою чергу вплинуло на прийняття позивачем рішення стосовно необхідності звернення до суду з вказаним позовом. З урахуванням вищевикладеного, вважає, що ПРАТ «ЄМЗ» звернулось до суду з даним позовом у строк, передбачений ч. 2 ст. 122 КАС України (шість місяців). У разі встановлення судом пропущення строку звернення просив визнати причини такого пропуску визнати поважними та поновити його.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.01.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі, підготовче засідання призначено на 07 листопада 2023 року, клопотання Приватного акціонерного товариства «Єнакієвський металургійний завод» про поновлення строків звернення до суду залишено без розгляду.

До такого висновку суд дійшов з урахуванням такого.

Правомірність заявлення до відшкодування наведених сум податку на додану вартість перевірено контролюючим органом шляхом проведення перевірки за результатами якої складено акт від 01.10.2018 №97/28-10-47-06/00191193.

За результатами перевірки складено податкове повідомлення-рішення №6 від 23.10.2018, яким зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 110999571 грн та застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) на суму 27749892,75 грн.

За результатами судового оскарження вказаного ППР рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 10 вересня 2021 року залишеним без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2022 року, адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 23 жовтня 2018 року № , прийняте Офісом ВПП ДФС.

Постановою Верховного Суду від 26 квітня 2023 року у справі № 200/2495/19-а касаційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків залишено без задоволення, а рішення Донецького окружного адміністративного суду від 10 вересня 2021 року та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2022 року - без змін.

Тож, судом враховано, що факт протиправності ППР від 23 жовтня 2018 року № остаточно встановлений судом касаційної інстанції - 26.04.2023.

З урахуванням підпункту "ґ" пункту 200.12 ст. 200 ПК України сума бюджетного відшкодування визначена у деклараціях позивачем вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з дня визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, тобто в даному випадку з ухвалення остаточного судового рішення у справі № 200/2495/19-а - постанови Верховного Суду від 26 квітня 2023 року.

Таким чином, з огляду на те, що інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму має відображатись в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після визнання протиправним та скасування ППР (27.04.2023 наступний за днем ухвалення остаточного рішення), сплив строку на звернення до суду розпочинається з 27.04.2023.

Позивач звернувся до суду з даним позовом 29.09.2023, тобто в межах шестимісячного строку.

Разом з тим, 29.01.2024, в межах підготовчого провадження ГУ ДПС у Дніпропетровській області, заявлено клопотання про залишення позову без розгляду, з посиланням на численну судову практику щодо строків звернення до суду у даній категорії справ. Зокрема, відповідач - 1 зазначає, що до січня 2023 року, існували правові висновки Верховного Суду згідно яких, в силу положень пункту 102.4 статті 102 ПК України контролюючим органам надано право стягнення податкового боргу протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення такого податкового боргу. Оскільки контролюючі органи наділені правом стягувати з платників податків податковий борг та пеню на нього протягом 1095 днів то, для цілей забезпечення принципів справедливості, рівності і балансу у відносинах між платниками і державою, аналогічне право на стягнення пені протягом 1095 днів повинно бути забезпечено і для платників податків (постанова від 14 березня 2019 року у справі №822/553/17, від 16 квітня 2019 року у справі №820/2892/17.

Також, відповідач 1 посилається на постанову Верховного Суду від 03 грудня 2020 року у справі № 1340/4394/18, де висловлено позицію про те, що норму пункту 102.5 статті 102 ПК України слід застосовувати у системному зв`язку з нормою пункту 102.4, якою встановлено, що податковий борг, що виник у зв`язку з відмовою платника податків у самостійному погашенні грошового зобов`язання, визначеного контролюючим органом, може бути стягнутий протягом 1095 календарних днів з дня його виникнення. Таким чином, законом встановлено строк давності, за збігом якого вимоги щодо суми податкового зобов`язання, як не сплаченої, так і надміру сплаченої (такої, що підлягає відшкодуванню) у податковому правовідношенні припиняються. Це стосується і суми бюджетного відшкодування ПДВ, оскільки за своєю сутністю вона є надміру сплаченою платником ПДВ сумою податку при придбанні товарів (послуг) в порівнянні із сумою його податкових зобов`язань за податковий (звітний) період. Відповідно, праву платника податків на отримання відповідних сум бюджетного відшкодування та пені кореспондує обов`язок останнього із своєчасного звернення до суду за захистом своїх прав у разі їх порушення контролюючим органом та наміру їх захистити. Право на звернення до суду не може бути реалізованим у будь-який невизначений час після його виникнення.

Також відповідач 1 зазначає, що у подальшому, в постановах від 19 січня 2023 року у справі № 140/1770/19, від 16 лютого 2023 року у справі № 803/1149/18 Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків Верховного Суду, які викладені у постановах від 14 березня 2019 року у справі №822/553/17, від 15 лютого 2021 року у справі № 280/4452/18. Велика Палата Верховного Суду сформулювала такі правові висновки. ПК України не містить прямої норми, яка б визначала строки звернення до суду з вимогами, спрямованими на захист та відновлення порушених прав платників податків у відносинах, що виникають у зв`язку з несвоєчасним відшкодуванням ПДВ державою. Строк давності у 1095 днів, встановлений статтею 102 ПК України, поширюється, зокрема, на право контролюючого органу щодо проведення перевірки та самостійного визначення суми грошових зобов`язань (пункт 102.1); стягнення податкового боргу (пункт 102.4); право платника податків на подання заяви про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань або про їх відшкодування (пункт 102.5); право платника податків на оскарження в суді податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу (пункт 56.18 статті 56). При цьому положення пункту 102.5 статті 102 ПК України не регулюють питань строків звернення до адміністративного суду, а встановлюють лише строк для подання платником податків заяви до контролюючого органу про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань або про їх відшкодування у випадках, передбачених цим Кодексом. У разі несвоєчасного відшкодування заборгованості з ПДВ та/або пені, нарахованої на таку заборгованість, платник, звертаючись до суду, фактично просить захистити його право на отримання зазначених коштів, які залишаються невиплаченими у зв`язку з невиконанням суб`єктом владних повноважень комплексу покладених на нього обов`язків. Відтак предметом оскарження у такому випадку є відповідна бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а отже, положення статті 102 ПК України, до яких відсилає пункт 56.18 статті 56 цього Кодексу, застосовуватись не можуть. Ураховуючи наведене, стаття 102 ПК України, у тому числі й пункт 102.5 цієї статті, не є тим «іншим законом», яким установлені спеціальні строки звернення до суду з вимогами, спрямованими на захист та відновлення порушених прав платників податків у відносинах, що виникають у зв`язку з несвоєчасним відшкодуванням бюджетної заборгованості ПДВ та/або пені, нарахованої на таку заборгованість, а тому до спірних правовідносин підлягають застосуванню положення частини другої статті 122 КАС України, у якій передбачено загальний шестимісячний строк звернення до адміністративного суду. Отже, платник ПДВ може звернутися до адміністративного суду з вимогами про визнання протиправною бездіяльності суб`єкта владних повноважень з погашення заборгованості з відшкодування ПДВ та/або пені, нарахованої на таку заборгованість, протягом шести місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові від 13 квітня 2023 року у справі № 320/12137/20 Велика Палата Верховного Суду зазначила про помилковість висновку судів попередніх інстанцій, що строк звернення до суду з позовними вимогами про стягнення пені, нарахованої на суму бюджетної заборгованості з відшкодування ПДВ, слід обчислювати з наступного дня після її фактичного погашення. Застосувавши висновки, викладені у постановах від 19 січня 2023 року у справі № 140/1770/19, від 16 лютого 2023 року у справі № 803/1149/18 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що платник ПДВ може звернутися до адміністративного суду з вимогами про визнання протиправною бездіяльності суб`єкта владних повноважень з погашення заборгованості з відшкодування ПДВ та/або пені, нарахованої на таку заборгованість, протягом шести місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постановах від 19 січня 2023 року у справі № 140/1770/19, від 16 лютого 2023 року у справі № 803/1149/18, від 13 квітня 2023 року у справі № 320/12137/20 зауважила, що зміна правового регулювання, зміна Верховним Судом способу захисту порушеного права та підтверджені у встановленому порядку фактичні обставини щодо неможливості реалізації права особою, перелік спрямованих нею на досягнення цієї мети заходів підлягають оцінці судом за заявою позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду в кожному конкретному випадку при з`ясуванні поважності причин пропуску цього строку.

З посиланням на те, що статус узгодженої заборгованості з відшкодування ПДВ в цій справі, така заборгованість набула після набрання законної сили судовим рішенням у справі №200/2495/19-а саме 19.01.2022 (дата постанови суду апеляційної інстанції), відповідач 1 зазначає про те, що позивачем пропушено строк звернення до суду з даним позовом.

Представник відповідача- 2 в судовому засіданні підтримав доводи відповідача 1 щодо пропуску позивачем строку звернення до суду з даним позовом.

Позивачем надані письмові заперечення на клопотання відповідача - 1 щодо залишення позову без розгляду, згідно яких позивач посилаючись те, що починаючи з дня введення воєнного стану (24.02.2022) по 31.07.2023 відповідно до п. 102.9 ПК України були зупинені строки визначені в ст. 200 Кодексу, зокрема п. 200.10-200.12, 200.15 ст. 200 ПК України, тому процедура бюджетного відшкодування відновилась з 01.08.2023 року. З цієї дати контролюючий орган поновив відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування інформації, щодо узгоджених сум бюджетного відшкодування, що в свою чергу вплинуло на прийняття позивачем рішення стосовно необхідності звернення до суду з вказаним позовом. На думку позивача, подання зазначеного позову до 01.08.2023 не призвело б до відновлення порушеного права позивача, оскільки, нормами попередніх редакцій ПК України на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану був зупинений перебіг строків, визначених цим Кодексом.

Починаючи з 01.08.2023 позивач вчиняв дії щодо з`ясування перебігу процедури бюджетного відшкодування шляхом направлення адвокатських запитів (від 04.09.2023) на електронну адресу Державної податкової служби України та Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків як відокремлений підрозділ ДПС України з прохання повідомити наступну інформацію: - Чи відшкодовано ПРАТ «ЄМЗ» на сьогоднішній день зменшена податковим повідомленням-рішенням №6 від 23.10.2018р., сума бюджетного відшкодування з ПДВ у розмірі 110999571 грн. заявлена наступними податковими деклараціями: №, звітний період грудень 2014 р., дата реєстрації 21.01.2015р.; №, дата реєстрації 20.02.2015р., звітний період січень 2015р.; №, дата реєстрації 16.06.2015р., звітний період травень 2015р.; №, дата реєстрації 16.07.2015р., звітний період червень 2015р. - Якщо вищевказана сума бюджетного відшкодування з ПДВ у розмірі 110999571 грн. не відшкодована, то повідомити, у зв`язку з чим ПРАТ «ЄМЗ» не було повернуто узгоджені після судового оскарження суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, згідно з наступними податковими деклараціями: №, звітний період грудень 2014 р., дата реєстрації 21.01.2015р.; №, дата реєстрації 20.02.2015р., звітний період січень 2015р.; №, дата реєстрації 16.06.2015р., звітний період травень 2015р.; №, дата реєстрації 16.07.2015р., звітний період червень 2015р.

На електронну адресу Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області з прохання повідомити аналогічну інформацію.

Також, 11.09.2023 року представником ПРАТ «ЄМЗ» були направлені адвокатські запити на адресу ГУ ДПС у Донецькій обл. та ГУ ДПС у Дніпропетровській обл. з проханням повідомити статус відшкодування суми бюджетної заборгованості в сумі 110999571 грн.

08.09.2023 року ГУДКСУ у Дніпропетровській області надіслало на електронну адресу представника ПРАТ «ЄМЗ» відповідь 05-06-06/11778 від 07.09.2023 згідно з якою: «Одночасно повідомляємо, що для з`ясування питання відшкодування податку на додану вартість ПРАТ«ЄМЗ» слід звернутися до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, яке відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 16.02.2011р. № 106 «Деякі питання ведення обліку податків, зборів, платежів та інших доходів бюджету» (із змінами) є органом, що контролює справляння надходжень податку на додану вартість, та вносить інформацію про узгоджені суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.».

08.09.2023 року Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків надіслало на адресу представника ПРАТ «ЄМЗ» відповідь № 5017/6/32-00-51-01-09 від 08.09.2023 року у якій повідомило, що не може надати інформацію наведену у адвокатському запиті у зв`язку з відсутність необхідного доступу.

15.09.2023 року ГУ ДПС у Донецькій обл. та ГУ ДПС у Дніпропетровській обл. направили на електронну адресу відповіді у яких повідомили наступне:

1. «З огляду на вищевикладене ГУ ДПС у Донецькій області повідомляє, що на дату надання відповіді сума ПДВ не відшкодована у зв`язку із відсутністю технічної можливості щодо опрацювання сум бюджетного відшкодування в картці платника податків ПРАТ «ЄМЗ» ().».

2. «Отже, оскільки ПрАТ «ЄМЗ» суми бюджетного відшкодування ПДВ заявлені по податковій звітності з ПДВ до 1 лютого 2016р. то відповідно до п. 56 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу, невідшкодовані суми бюджетного відшкодування ПДВ повинні відображатися в Тимчасовому реєстрі. При цьому, формування, внесення даних, ведення та офіційне публікування Тимчасового реєстру здійснюються Міністерством фінансів України. Проте, Тимчасовий реєстр лише сформовано за заявками про повернення суми бюджетного відшкодування поданими до 1 лютого 2016 року, за якими станом на 1 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з бюджету, та на теперішній час він не запроваджений. На теперішній час у центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику відсутнє програмне забезпечення щодо поновлення даних такого реєстру та механізму відшкодування сум ПДВ, включених до Тимчасового реєстру. Отже, після розробки та запровадження програмного забезпечення щодо ведення Тимчасового реєстру, органи ДПС матимуть змогу вносити до реєстру дані щодо узгоджених сум бюджетного відшкодування.».

Таким чином, позивач зазначає, що йому стало достеменно відомо про статус зменшеної податковим повідомленням-рішенням №6 від 23.10.2018 суми бюджетного відшкодування з ПДВ у розмірі 110999571 грн лише у період з 08.09.23 по 15.09.23.

Водночас, у цих запереченнях позивач також, з посиланням на судову практику Верховного Суду зазначив, що зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики.

Також позивач зазначає що, станом до 24.02.2022 року попереднім місцем реєстрації ПрАТ «ЄМЗ» було - 87504, м. Маріуполь, Донецька обл. пр. Ілліча б. 54 блок 4. У відкритих офіційних джерелах масової інформації оприлюднюються дані про знищення майже 90% інфраструктури міста Маріуполя; руйнування житлових будинків, лікарень, шкіл внаслідок ворожих обстрілів, пожеж тощо.

Позивач звернувся до правоохоронних органів із заявою про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. ст. 206-2, 289, 438, КК України. Згідно з постановою від 03 серпня 2023 року Головного управління Служби безпеки України у Донецькій та Луганській областях визнано ПрАТ «Єнакіївський металургійний завод» потерпілим по кримінальному провадженню № 0000085 від 10.03.2022 за фактом вчинення кримінальних правопорушень за ч. 1 ч.2 ст. 438 КК України.

Позивач також посилається на те, що відповідач під час розгляду справи № 200/2495/19-а (оскарження ППР) у суді касаційної інстанції, а саме 25 квітня 2022 року, заявляв клопотання про зупинення виконання судових рішень, що оскаржуються. Зазначене клопотання було вирішено Верховним Судом лише 29 березня 2023 року під час прийняття ухвали про відмову у задоволенні клопотання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про зупинення виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 10 вересня 2021 року та постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2022 року у справі №200/2495/19-а. Тому, на думку позивача, у період часу коли Верховний Суд розглядав клопотання відповідача про зупинення виконання судових рішень, не було об`єктивної можливості звернутися з позовом про стягнення з Державного бюджету України бюджетної заборгованості з податку на додану вартість, оскільки суд касаційної інстанції у справі № 200/2495/19-а міг ухвалити рішення про задоволення такого клопотання, або взагалі міг задовільнити касаційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків та залишити в силі спірне податкове повідомлення рішення.

Крім того, позивач вказує, що Торгово-промислова палата України ухвалила рішення спростити процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), та з метою позбавлення обов`язкового звернення до ТПП України та уповноважених нею регіональних ТПП з метою підтвердження форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії введеного воєнного стану, на сайті ТПП України було розміщено 28.02.2022 року загальний офіційний лист ТПП України щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили). Отже, ТПП України підтверджено, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Усі вищевказані обставини за позицією позивача фактично унеможливлювали своєчасне звернення ПрАТ «МК «ЄМЗ» з позовом до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Згідно клопотання позивача від 22.02.2024 позивач просить поновити строк звернення до суду з даним позовом.

Розглянувши в судовому засіданні клопотання відповідача 1 про залишення позову без розгляду, заперечення позивача та клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, суд дійшов таких висновків.

Частиною 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

На підставі ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.01.2023 у справі № 140/1770/19 зауважує, що частинами другою та третьою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порівняльний аналіз словоформ дізналася та повинна була дізнатися дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У своїх постановах Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Відповідно до підпункту 200.7.1 пункту 200.7 статті 200 Податкового кодексу України (далі ПК України) на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Згідно з підпунктом 200.7.2 пункту 200.7 цієї статті заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження. Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

На підставі абзаців першого - третього пункту 200.15 статті 200 ПК України у разі коли за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду контролюючий орган на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.

У разі неузгодження контролюючим органом суми податку, заявленої до відшкодування, або її частини, зобов`язання з бюджетного відшкодування податку в частині неузгодженої суми виникає з дня закінчення процедури адміністративного або судового оскарження, за результатами якої прийнято рішення на користь платника податків.

Отже, як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.01.2023 у справі № 140/1770/19, платник ПДВ може звернутися до адміністративного суду з вимогами про визнання протиправною бездіяльності суб`єкта владних повноважень з погашення заборгованості з відшкодування ПДВ та/або пені, нарахованої на таку заборгованість, протягом шести місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким днем, на переконання суду, є, зокрема, день закінчення процедури судового оскарження, тобто день набрання законної сили судовим рішенням, яким скасоване відповідне податкове повідомлення-рішення контролюючого органу.

В межах розгляду клопотання ГУ ДПС у Дніпропетровській області про залишення позову без розгляду та клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, судом з`ясовано що ПРАТ «ЄМЗ» подало до СДПІ З ОВП у м. Донецьку МГУМД наступні декларації, з податку на додану вартість, а саме: 1. декларація з ПДВ №, звітний період грудень 2014 р., дата реєстрації 21.01.2015р., сума завищення задекларованого бюджетного відшкодування 22627490 грн., застосовано штрафні санкції 5656872,50 грн.; 2. декларація з ПДВ №, дата реєстрації 20.02.2015р., звітний період січень 2015р., сума завищення задекларованого бюджетного відшкодування 33664589 грн., застосовано штрафні санкції 8416147,50 грн.; 3. декларація з ПДВ №, дата реєстрації 16.06.2015р., звітний період травень 2015р., сума завищення задекларованого бюджетного відшкодування 24000944 грн., застосовано штрафні санкції 6000236 грн.; 4. декларація з ПДВ №, дата реєстрації 16.07.2015р., звітний період червень 2015р., сума завищення задекларованого бюджетного відшкодування 30706548 грн., застосовано штрафні санкції 7676637 грн.

За результатами позапланової документальної виїзної перевірки ПрАТ «ЄМЗ» з питань достовірності декларування від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту по деклараціям за листопад-грудень 2014 року, травень-червень 2015 року та бюджетного відшкодування податку на додану вартість по деклараціям за грудень 2014 року, січень, травень, червень 2015 року, контролюючим органом 1 жовтня 2018 року було складено Акт №97/28-10-47-06/00191193 на підставі якого 23 жовтня 2018 року було прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення №6.

У лютому 2019 року ПрАТ «ЄМЗ» звернулося до суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, правонаступником якого є Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 23 жовтня 2018 року № , яким зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 110999571 грн та застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) у розмірі 27749892,75 грн. Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 10 вересня 2021 року залишеним без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2022 року, адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 23 жовтня 2018 року № , прийняте Офісом ВПП ДФС. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Східного МУ ДПС по роботі з ВПП на користь ПрАТ «ЄМЗ» судові витрати на сплату судового збору у сумі 19210 грн та на проведення експертизи у сумі 103620 грн. Постановою Верховного Суду від 26 квітня 2023 року у справі № 200/2495/19-а касаційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків залишити без задоволення, а рішення Донецького окружного адміністративного суду від 10 вересня 2021 року та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2022 року - без змін.

Таким чином, процедура судового оскарження в спірних правовідносинах закінчилась 19.01.2022, а тому враховуючи вищенаведені висновки суду, строк звернення позивача до суду з позовом про стягнення бюджетного відшкодування з ПДВ розпочався з 20.01.2022 та становить шість місяців.

Разом з тим, позивач подав позов 29.09.2023, тобто з пропуском встановленого ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України строку звернення до суду.

За ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними.

У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Викладене узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду у постанові від 24 лютого 2021 року у справі №9901/313/20, Верховного Суду у постановах від 17 березня 2021 року у справі №160/3121/20, від 18 березня 2021 року у справі №320/2915/20 та ін.

Згідно ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У заяві про поновлення строку звернення до суду позивач зазначив, що після січня 2023 року змінилась судова практика Верховного Суду щодо строків звернення до суду в даній категорії справи в бік зменшення такого строку, та згідно постанови Верховного Суду від 19.01.2023 у справі №140/1770/19 визначено шестимісячний строк звернення до суду з даним позовом.

Тому, починаючи з 20 січня 2022 року (день набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування) та до 15.02.2023 (день оприлюднення постанови Верховним Судом у справі №140/1770/19 в Єдиному державному реєстрі судових рішень) позивач перебував у стані визначеності щодо трирічного строку звернення до суду з даним позовом, адже численною судовою практикою Верховного Суду до січня 2023 року була підтримана позиція щодо 1095 денного строку звернення до суду з даною категорією спорів (постанови Верховного Суду від 14 березня 2019 року у справі №822/553/17, від 16 квітня 2019 року у справі №820/2892/17, від 03.12.2020 року у справі № 1340/4394/18).

Разом з тим, як зазначалось, з 01.08.2023 набули чинності зміни до Податкового кодексу України, згідно яких перебіг строків, визначених ПК України, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, з 01.08.2023 продовжується. Відповідно і продовжується обов`язок контролюючих органів щодо внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомостей щодо узгоджених сум бюджетного відшкодування з ПДВ.

Підпунктом 200.12 ПК України передбачено, що зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат, а саме з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення. У випадках, передбачених підпунктами "а", "г" і "ґ" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку. Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України".

З матеріалів справи вбачається, що у вересні 2023 року, після відновлення обов`язку контролюючого органу щодо проведення процедури бюджетного відшкодування, позивач звернувся з адвокатським запитами до контролюючих органів щодо перебігу процедури бюджетного відшкодування шляхом направлення адвокатських запитів до Державної податкової служби України, Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків як відокремлений підрозділ ДПС України, до ГУ ДПС у Дніпропетровській області, ГУ ДПС у Донецькій області та до ГУДКСУ у Дніпропетровській області.

Згідно відповіді Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 08.09.2023 № 5017/6/32-00-51-01-09, управління повідомило, що не може надати інформацію наведену у адвокатському запиті у зв`язку з відсутність необхідного доступу

Згідно відповідей ГУ ДПС у Донецькій області та ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 15.09.2023 року направили на електронну адресу відповіді у яких зазначили, що на дату надання відповіді сума ПДВ не відшкодована у зв`язку із відсутністю технічної можливості щодо опрацювання сум бюджетного відшкодування в картці платника податків ПРАТ «ЄМЗ» ().

А також, «Отже, оскільки ПрАТ «ЄМЗ» суми бюджетного відшкодування ПДВ заявлені по податковій звітності з ПДВ до 1 лютого 2016р. то відповідно до п. 56 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу, невідшкодовані суми бюджетного відшкодування ПДВ повинні відображатися в Тимчасовому реєстрі. При цьому, формування, внесення даних, ведення та офіційне публікування Тимчасового реєстру здійснюються Міністерством фінансів України. Проте, Тимчасовий реєстр лише сформовано за заявками про повернення суми бюджетного відшкодування поданими до 1 лютого 2016 року, за якими станом на 1 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з бюджету, та на теперішній час він не запроваджений. На теперішній час у центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику відсутнє програмне забезпечення щодо поновлення даних такого реєстру та механізму відшкодування сум ПДВ, включених до Тимчасового реєстру. Отже, після розробки та запровадження програмного забезпечення щодо ведення Тимчасового реєстру, органи ДПС матимуть змогу вносити до реєстру дані щодо узгоджених сум бюджетного відшкодування.».

08.09.2023 року ГУДКСУ у Дніпропетровській області надіслало на електронну адресу представника ПРАТ «ЄМЗ» відповідь 05-06-06/11778 від 07.09.2023 згідно з якою: «Одночасно повідомляємо, що для з`ясування питання відшкодування податку на додану вартість ПРАТ«ЄМЗ» слід звернутися до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, яке відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 16.02.2011р. № 106 «Деякі питання ведення обліку податків, зборів, платежів та інших доходів бюджету» (із змінами) є органом, що контролює справляння надходжень податку на додану вартість, та вносить інформацію про узгоджені суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.».

Тож, позивачем вчинялись активні дії щодо з`ясування питання стану бюджетного відшкодування, що на думку суду свідчить про відсутність підстав вважати про необґрунтоване зволікання з боку позивача стосовно звернення до суду з даним позовом.

Згідно правового висновку, сформованого у постанові Верховного Суду від 26 січня 2023 року у справі № 200/9654/21, слід ураховувати також, що відшкодування ПДВ способом стягнення також можливе без обмеження строком, визначеним частиною другою статті 122 КАС України, якщо реалізації прав платника перешкоджали обставини, пов`язані, зокрема, з триваючим невиконанням контролюючим органом покладених на нього функцій, чи іншою неможливістю отримати суму бюджетного відшкодування попри своєчасно вжиті платником для цього заходи.

При вирішенні питань строків суди мають враховувати обставини справи, положення законодавства, та встановити, чи була достатня чіткість у національному законодавстві на предмет умов за яких платник вправі отримати бюджетне відшкодування, чи не порушено принцип верховенства права стосовно "якості" закону та юридичної визначеності, а також врахувати "справедливий баланс" між вимогами публічного інтересу та захистом права позивача на мирне володіння майном, та зваживши зазначене вжити заходів стосовно повного та належного юридичного захисту прав позивача на належне володіння майном на яке він має право в силу вимог національного законодавства.

В даному випадку, не проведення таких виплат на користь позивача відбулося з вини держави в особі її компетентних органів, а всі компоненти такого невиконання перебували у сфері відання й відповідальності держави, що указує на триваючу протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень, тому, з урахуванням встановлених обставин, та з огляду на зволікання з боку контролюючих органів виконати свій обов`язок щодо відшкодування узгоджених сум бюджетного відшкодування, а також приймаючи до уваги зміну судової практики щодо строків звернення до суду з даним позовом в бік їх зменшення, та враховуючи наявність підтверджених обставин щодо вчинення позивачем активних дій щодо з`ясування питання перебігу процедури бюджетного відшкодування, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом, тому наявні підстави для поновлення строку звернення до суду з позовом про стягнення з Державного бюджету України користь Приватного акціонерного товариства «Єнакієвський металургійний завод» заборгованість бюджету із відшкодування податку на додану вартість в розмірі 110 999 571, 00 грн.

Керуючись ст. 122, 240, 241, 248, 256 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про залишення позовної заяви у справі №160/25065/23 без розгляду відмовити.

Клопотання Приватного акціонерного товариства "Єнакієвський металургійний завод" про поновлення строку звернення до суду у справі №160/25065/23 - задовольнити.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали складено 01.03.2024.

Суддя Н.Є. Калугіна