Справа № 520/31805/23
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2024-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

20 лютого 2024 року № 520/31805/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Лапіної Ю.В.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Глущенка В.Б.,

представника відповідача - Гвоздецької О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головне управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 862 від 04.10.2023 року в частині застосування до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , /0082075/ поліцейського-водія з логістики відділу поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 457 о/с від 12 жовтня 2023 року в частині звільнення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , /0082075/ поліцейського-водія з логістики відділу поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського-водія з логістики відділу поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, 12 жовтня 2023 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 , середній заробіток за час вимушеного прогулу з відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді поліцейського-водія з логістики відділу поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області з 12.10.2023 року та в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць з відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він проходить службу в поліції. Наказом ГУНП в Харківській області № 862 від 04.10.2023 року було застосовано дисциплінарне стягнення відносно позивача у вигляді звільнення зі служби в поліції, яке в подальшому було реалізовано у вигляді наказу від ГУНП в Харківській області № 457 о/с від 12 жовтня 2023 року. Однак, позивачем вказано, що таке притягнення його до дисциплінарної відповідальності було здійснено відповідачем протиправно та без дотримання визначеного законодавством порядку, а отже є таким, що порушує його права. Зазначені обставини зумовили звернення позивача до суду з даним позовом задля захисту своїх порушених прав.

Ухвалою суду від 14.11.2023 року прийнято вищевказаний позов до розгляду, відкрито спрощене провадження у справі та призначено розгляд справи в спрощеному позовному провадженні.

Представником відповідача через канцелярію суду було подано відзив на позовну заяву, в якому вказано, що відповідач проти заявленого позову заперечує з підстав недоведеності та необґрунтованості. Також, представником відповідача вказано, що у тексті висновку Дисциплінарною комісією достатньою мірою викладені обставини скоєного заявником дисциплінарного проступку, котрий охоплював сукупність реально існуючих фізичних вчинків, котрі явно та очевидно суперечать інтересам служби, об`єктивно не могли перебувати поза волею та усвідомленням заявника, а саме будучи поліцейським, при спілкуванні з третьою особою не проявив пильності, не проаналізував його слова та дії у їх сукупності, що проявлялись у: фотографуванні такою особою об`єктів, що не мають значення культурної спадщини та пересилання їх невідомим особам; спілкуванні з особами, що є громадянами РФ; не проаналізував отриману від такої особи інформацію щодо наявності у нього відкритого банківського рахунку в РФ та надходження на цей рахунок коштів за не відомі такому дії, не зробив відповідних висновків, не доповів про свої підозри до дій останнього своєму керівнику, не повідомив на службу « 102». Отже, не проявлена своєчасна ОСОБА_1 пильність сприяла у вчинені правопорушень, а як наслідок, дії ОСОБА_1 є такими, що порушують Присягу та підривають авторитет Національної поліції України. З огляду на зазначене, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції є правомірним та таким, що відповідає обставинам справи.

Суд також зазначає, що представником відповідача через канцелярію суду було подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвалою суду від 23.01.2024 року у задоволенні заяви представника Головного управління Національної поліції в Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду відмовлено.

Позивач та представник позивача в судове засідання прибули, позовні вимоги підтримали та просили суд задовольнити позов.

Представник відповідача в судове засідання прибув, проти заявленого позову заперечував.

Суд, заслухавши пояснення позивача, представників сторін, встановив наступне.

ОСОБА_1 проходив службу в органах Національної поліції та працював на посаді поліцейського водія відділу поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області.

Під час розгляду справи встановлено, що 19.09.2023 року до відповідача надійшла доповідна записка т.в.о. начальника УГІ ГУНП в Харківській області підполковника поліції Шадріна А. від 19.09.2023 №1564/119-15/02-2023, у якій містились відомості про те, що 19.09.2023 працівниками Управління Служби Безпеки України в Харківській області, в рамках кримінального провадження, унесеного до ЄРДР від 16.06.2023 № 0000801, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, на підставі ухвали Київського районного суду м. Харкова від 15.09.2023, проводяться обшуки за місцем мешкання поліцейського-водія відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .

Наказом Головне управління Національної поліції в Харківській області від 19.09.2023 № 1826 «Про призначення та проведення службового розслідування» було призначено та проведено службове розслідування.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією було складено висновок від 03.10.2023 року службового розслідування за відомостями, викладеними в доповідній записці УГІ ГУНП в Харківській області від 19.09.2023 №1564/119-15/02-2023, який затверджено начальником ГУНП в Харківській області 03.10.2023 року.

Відповідно до висновку, викладеного дисциплінарною комісією, зокрема, комісія ухвалила, що відомості, викладені у доповідній записці вважати такими, що знайшли своє об`єктивне підтвердження; за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 2, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, ч. 6 п. II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції зяяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, застосувати до поліцейського-водія відділу поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон 0082075), дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області 04.10.2023 року №862 Про застосування дисциплінарних стягнень відносно поліцейських ГУНП в Харківській області за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 2, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, ч. 6 п. II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції зяяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, застосовано до поліцейського-водія відділу поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон 0082075), дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 12.10.2023 № 457 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України Про Національну поліцію у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Стосовно заявлених позивачем позовних вимог та заперечень проти них суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" (далі Закон № 580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням статті 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У частині 1 статті 18 Закону № 580-VIII передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Частиною 1 ст. 59 Закону № 580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Статтею 64 Закону № 580-VIII визначена Присяга працівника поліції.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (надалі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У відповідності до ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейські виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижуючи честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.

Частиною 3 ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Відповідно до ч.10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (далі Порядок №893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Приписами п.п.2 та 3 розділу 4 Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення

Відповідно до п.4 розділу 6 Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Положеннями ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно із ч.12 ст.19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Під час розгляду справи судом встановлено, що на підставі висновків службового розслідування позивача за допущення порушень службової дисципліни, що виразилось у порушенні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 2, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, ч. 6 п. II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції зяяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100.

Дисциплінарною комісією під час службового розслідування було встановлено, що 19.09.2023 року до відповідача надійшла доповідна записка т.в.о. начальника УГІ ГУНП в Харківській області підполковника поліції Шадріна А. від 19.09.2023 №1564/119-15/02-2023, у якій містились відомості про те, що 19.09.2023 працівниками Управління Служби Безпеки України в Харківській області, в рамках кримінального провадження, унесеного до ЄРДР від 16.06.2023 №0000801, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, на підставі ухвали Київського районного суду м. Харкова від 15.09.2023, проводяться обшуки за місцем мешкання поліцейського-водія відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .

Також під час службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено, що слідчими 3-го відділення слідчого відділу УСБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000801 від 16.06.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

У ході проведення працівниками УСБУ обшуків, у старшого сержанта поліції ОСОБА_1 вилучено мобільні телефони марки «SAMSUNG J3» та марки «APPLE 11» та 11 предметів зовні схожих на патрони калібру 5,45 мм, які знаходились у шафі в одній із кімнат.

Повідомлення про підозру старшому сержанту поліції ОСОБА_1 не повідомлялось, у порядку статті 208 КПК України останній не затримувався, запобіжний захід відносно нього не обирався.

В той же час дисциплінарною комісією встановлено, що згідно з текстом ухвали Київського районного суду м. Харкова від 15.09.2023 група осіб з числа громадян України, діючи на виконання завдань спеціальних служб держави-агресора рф, у період з 24.02.2022 по теперішній час (на момент винесення ухвали), здійснюють дії направлені на шкоду суверенітету, територіальній цілісності та недоторканості, обороноздатності та державній безпеці України, шляхом надання допомоги представникам держави-агресора рф у проведенні підривної діяльності проти України. Так, вказані особи, у тому числі ОСОБА_1 , з 24.02.2022 систематично здійснювали збір відомостей про діяльність ЗСУ, Сил оборони та безпеки України, які у подальшому передавали представникам спеціальних служб держави-агресора РФ для використання під час здійснення ракетно-бомбових та артилерійських обстрілів території України. З метою повного та всебічного проведення службового розслідування до УСБУ в Харківській області 21.09.2023 за № 1586/119-15-2023 було направлено запит щодо надання будь-якої інформації або матеріалів, що можуть свідчити про причетність старшого сержанта поліції ОСОБА_1 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, проте відповідь не надійшла.

В рамках проведення службового розслідування вказано, що опитаний з даного приводу поліцейський-водій ВП № 1 ХРУП № 2 старший сержант поліції ОСОБА_1 пояснив, що 18.09.2023 о 08:45 він заступив на добове чергування у якості водія СОГ ВП № 1 ХРУП № 2. Приблизно о 08:00 19.09.2023 до чергової частини ВП прибули працівники УСБУ, які повідомили, що за місцем його мешкання будуть проводитись обшуки в рамках кримінального провадження за ч. 2 ст. 111 ККУ та ознайомили його з ухвалою про обшук. Квартира в якій повинен був проводитися обшук належить йому на праві власності, де окрім нього прописані його дружина ОСОБА_2 , 1977 р.н. та донька ОСОБА_3 , 2005 р.н. Останні з початком війни виїхали до м. Полтава, де перебувають по теперішній час. За результатами обшуку у нього були вилучені: 2 мобільні телефони та 11 предметів візуально схожих на патрони калібру 5,45 мм., які знаходились в речах його покійного батька та належали йому. Після смерті батька у 2017 році він забрав усі його речі та перевіз до своєї квартири, де зберігав в шухляді у шафі. У вказаній шухляді знаходились батьківські ножі та його пенсійне посвідчення. Проте, що в речах також знаходились патрони калібру 5,45 мм у кількості 11 од., йому відомо не було. Після закінчення обшуків, працівники УСБУ повідомили, що його буде допитано в якості свідка у кримінальному провадженні від 16.06.2023 № 0000801 за ч. 2 ст. 111 КК України. Під час допиту йому задавали питання щодо його знайомого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . З даним громадянином він знайомий ще з дитинства. Останній у 1995 році виїхав до м. Рязані рф. Приблизно у 2018 році ОСОБА_4 повернувся до м. Харків та періодично телефонував йому, підтримуючи товариські відносини. Зі слів ОСОБА_4 , у Харкові він займався ремонтом комп`ютерної техніки та мобільних телефонів. Оскільки ОСОБА_4 не мав власного автомобіля, останній навесні 2023 року звернувся до нього з проханням звозити його до матері, яка мешкає в с. В`язова Краснокутського району Харківської області, куди вони їздили на його автомобілі «HYUNDAY SONATA», д.н.з. НОМЕР_1 . Також кілька разів вони їздили в с. Велика Рогань за водою та у серпні 2023 року до с. Вільхівка Харківського району на озеро. Під час поїздок ОСОБА_4 періодично щось знімав та фотографував на свій мобільний телефон, пояснюючи це тим, що він знімає це для свого молодшого брата, який проживає у Швейцарії. Що саме фотографував та знімав ОСОБА_4 йому невідомо. У комендантську годину вони не їздили. Під час проїздів блок-постів він пред`являв для перевірки паспорт громадянина України, спеціальні паролі та службове посвідчення не використовував, грошові кошти від ОСОБА_4 за поїздки не отримував. Також ОСОБА_1 зазначив, що кілька разів він був у квартирі ОСОБА_4 , куди останній запрошував його на каву. Перебуваючи у нього вдома, ОСОБА_4 при ньому на комп`ютері за допомогою месенджера (якого саме не знає) спілкувався з громадянами рф, на що ОСОБА_5 робив йому зауваження та попереджав про наслідки такого спілкування у період дії воєнного стану. Проте ОСОБА_4 запевняв його, що нічого суттєвого він не обговорює. Крім цього, ОСОБА_4 розповідав йому, що у нього є картка одного з банків рф на яку йому періодично надходять кошти, проте за що та від кого саме ОСОБА_4 йому не розповідав. Чи здійснював ОСОБА_4 збір відомостей про діяльність ЗСУ та інших військових формувань, Сил оборони та безпеки України, які в подальшому передавав вказаним представникам спеціальних служб держави-агресора рф для використання під час здійснення ракетно-бомбових та артилерійських обстрілів проти України, йому не відомо. Також ОСОБА_1 повідомив, що в рф має рідну тітку, яка мешкає в Тюменській області та з якою інколи спілкується за допомогою «Viber». Його дружина в рф має спадщину будинок, який розташований у с. Кочетівка Бєлгородської області, за яким наглядають сусіди. Останній раз він їздив до рф приблизно у 2012 році до родичів дружини. Збір відомостей про діяльність ЗСУ та інших військових формувань він не здійснював та жодної інформації представникам спеціальних служб держави-агресора рф не передавав та не повідомляв. Зі свого боку ОСОБА_1 зазначив, що йому відомо про те, що у період дії воєнного стану на території України забороняється здійснювати фото-, відеофіксацію блокпостів, об`єктів інфраструктури та загальних доріг, якими пересуваються сили ЗСУ та оборони. Про заборону проведення даних фото-, відеозйомок йому періодично доводиться керівництвом ВП під час інструктажів, та у вигляді повідомлень на мобільний телефон від СБУ.

Також в ході проведення службового розслідування було опитано заступника начальника СМ ВП № 1 ХРУП № 2 майор поліції ОСОБА_6 та начальника ВП № 1 ХРУП № 2 полковник поліції ОСОБА_7 .

Зі змісту висновку службового розслідування також встановлено, що під час проведення службового розслідування 27.09.2023 було проведено опитування старшого сержанта поліції ОСОБА_1 з використанням приладу поліграф (лист УГІ ГУНП від 22.09.2023 № 1600/119-15-2023). Так, за результатами аналізу у ОСОБА_1 значимих фізіологічних реакцій, які свідчать про те, що останній мав мотиви для приховування інформації щодо причетності до збору відомостей про діяльність ЗС України, інших військових формувань, Сил оборони та безпеки України, та подальшої їх передачі представниками спецслужб країни агресора не виявлено (довідка поліграфолога-начальника ВПЗ УКЗ ГУНП в Харківській області полковника поліції Головчанського О. «Про результати опитування з використанням поліграфу» від 02.10.2023 № 394дсквс/119-12-2023). На питання поліграфолога від ОСОБА_1 надійшли такі відповіді: 1. «Ви бачили, що ОСОБА_4 фотографує стратегічні та військові об`єкти?» відповідь: «Ні»; 2. «Ви допомагали ОСОБА_4 отримувати фотоматеріали для російських спецслужб?» відповідь: «Ні»; 3. «Ви перевозили ОСОБА_4 у комендантську годину?» відповідь: «Ні». Надані відповіді були правдиві. В той же час за результатами аналізу ОСОБА_1 виявив значимі фізіологічні реакції, які свідчать про те, що останній знав про те, що у нього в квартирі зберігаються набої до автоматичної зброї калібру 5,45 мм, проте уваги цьому не приділяв.

Отже, зі змісту висновку службового розслідування встановлено, що відповідь на питання: «Чи знали Ви про те, що зберігаєте у своїй квартирі патрони до автоматичної зброї калібру 5,45 м?» відповідь: «Так» була правдива.

З огляду на встановлені під час проведення службового розслідування обставини дисциплінарна комісія дійшла висновку про те, що згідно отриманих у ході службового розслідування відомостей встановлено, що старший сержант поліції ОСОБА_1 під час дії режиму воєнного стану на території України, неодноразово у позаслужбовий час возив на своєму автомобілі раніше йому знайомого ОСОБА_4 , який під час вказаних поїздок знімав на свій мобільний телефон дороги загального користування, де могли переміщуватись підрозділи ЗСУ та сили оборони, а також були розміщені об`єкти інфраструктури. При цьому, ОСОБА_1 володів інформацією щодо заборони проведення під час дії воєнного стану будь-якої фото- і відеофіксації вищевказаних об`єктів, проте жодних заходів щодо припинення протиправних дій з боку ОСОБА_4 останній не вчинив. Також ОСОБА_1 було відомо про те, що ОСОБА_4 мав підозрілі зв`язки з окремими громадянами держави-агресора рф, які періодично перераховували йому на банківський картковий рахунок грошові кошти, законність походження яких підлягала сумнівам, проте на службу « 102» не зателефонував та про підозрілі зв`язки ОСОБА_4 з представниками держави-агресора не повідомив. Крім цього, у 2017 році старший сержант поліції ОСОБА_1 свідомо зберігав у себе вдома 11 патронів калібру 5,45 мм. Вищевикладене підтверджується поясненнями самого ОСОБА_1 , що в свою чергу може свідчити про наявність в його діях ознак кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 263 КК України.

Суд враховуючи вказане, зазначає, що відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, який триває по теперішній час.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 5 Закон України «Про Національну поліцію» поліція у процесі своєї діяльності взаємодіє з органами правопорядку та іншими органами державної влади, а також органами місцевого самоврядування відповідно до закону та інших нормативно-правових актів.

Частиною 4 ст. 8 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Згідно з розпорядженням начальника обласної військової адміністрації О. Синєгубова «Про заборону використання відеореєстраторів та інших пристроїв для фото- і відеофіксації на території Харківської області» від 21.03.2022 № 14В, на період дії правового режиму воєнного стану на території Харківської області заборонено використання відеореєстраторів та інших пристроїв для фото- і відеофіксації доріг загального користування, об`єктів інфраструктури, блокпостів, укріплень чи переміщення підрозділів ЗСУ та сил оборони.

Згідно ч. 6 п. II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, поліцейський зобов`язаний невідкладно повідомляти на службу « 102» про отримання або виявлення ним кримінального правопорушення, а також ужити усіх можливих заходів щодо запобігання правопорушення.

В той же час суд вважає за необхідне вказати, що відповідно до приписів ч. 1 ст. 64 Закону № 580-VIII визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Присяга поліцейського зобов`язує вірно служити, дотримуватися законодавства, поважати права людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського. Авторитет поліції багато в чому пов`язується з авторитетом поліцейського, оцінкою його поведінки як у професійній сфері, так і поза межами його професійної (службової) діяльності. Поліцейський повинен докладати всіх зусиль, щоб, на думку розсудливої, законослухняної та поінформованої людини, його поведінка була бездоганною.

Суд наголошує на обставинах того, що інститут Присяги поліцейського сам по собі призначений забезпечити дотримання публічним службовцем - поліцейським закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій (приватній) діяльності.

При цьому, у кореспонденції з частиною другою статті 18 Закону № 580-VIII інститут присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.

Приписами ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з вимогами п.1 та п.6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейський зобов`язаний бути вірним Присязі поліцейського; утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України. Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції, що визначено у частині 3 статті 11 Закону України «Про Національну поліцію».

Відповідно до ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

З огляду на системний аналіз правових норм, що стосуються спірного питання, вбачається, що в основі поведінки поліцейського закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівники поліції повинні діяти на підставі та у межах повноважень, у спосіб, що визначений законодавством. Вони повинні усвідомлювати значимість покладених на них обов`язків, їх поведінка повинна зміцнювати та підтримувати довіру суспільства до Національної поліції України. Поліцейські зобов`язані демонструвати і пропагувати високі стандарти поведінки, у зв`язку з чим добровільно беруть на себе більш істотні обмеження, пов`язані з дотриманням етичних норм як у поведінці під час виконання службових обов`язків, так і в поведінці у побуті. Дотримання бездоганної поведінки і безумовне виконання вимог чинного законодавства є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Відтак, дисциплінарна комісія під час службового розслідування дійшла до висновку, що за результатом проведення службового розслідування, на підставі наявних матеріалів, встановлено, що позивачем було допущено порушення службової дисципліни, що виразилось в порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» у частині недотримання присяги Поліцейського, п.1, 2, 6 ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у частині зобов`язань бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України.

Водночас, суд зазначає, що висновок службового розслідування, складений і стосовно позивача містить в собі опис та дослідження обставин скоєного позивачем дисциплінарного проступку, котрий охоплював сукупність реально існуючих фізичних вчинків, які суперечать інтересам служби, вчинені ним самостійно та за відсутності будь-якого впливу.

Позивачем або представником позивача зазначених обставин під час розгляду справи спростовано не було.

Відтак, суд приходить до висновку, що дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку всебічно, повно та об`єктивно дослідила та встановила обставини діяння позивача як поліцейського із одночасним вірним встановленням його сутності.

Доказів порушення порядку проведення службового розслідування позивачем до суду не надано.

Стосовно доводів позивача щодо того, що службове розслідування, за результатами якого його було притягнуто до такого виду дисциплінарної відповідальності як звільнення з поліції, було проведено у зв`язку із обставинами, викладеними в ухвалі Київського районного суду м. Харкова від 15.09.2023 року у справі №953/5181/23 та встановленими в рамках кримінального провадження №0000801 від 16.06.2023 року, а також того, що оскільки роль позивача та його правовий статус у вказаному кримінальному провадженні не визначена, а вина не доведена судом, тому його звільнення з поліції є передчасним, суд зазначає наступне.

Під час розгляду справи встановлено, що підставою для проведення службового розслідування стосовно позивача, за результатами якого його і було притягнуто до дисциплінарної відповідальності послугувала доповідна записка т.в.о. начальника УГІ ГУНП в Харківській області підполковника поліції Шадріна А. від 19.09.2023 №1564/119-15/02-2023, у якій містились відомості про те, що 19.09.2023 працівниками Управління Служби Безпеки України в Харківській області, в рамках кримінального провадження, унесеного до ЄРДР від 16.06.2023 № 0000801, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, на підставі ухвали Київського районного суду м. Харкова від 15.09.2023, проводяться обшуки за місцем мешкання поліцейського-водія відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .

Натомість, з наявних в матеріалах справи доказів встановлено, що притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення з поліції позивача відбулось на підставі встановлених під час проведеного службового розслідування обставин щодо вчинення останнім дисциплінарного проступку, який дискредитує звання працівника поліції. При цьому, зі змісту висновку службового розслідування встановлено, що правовий статус позивача у відповідному кримінальному провадженні не мав впливу на рішення дисциплінарної комісії під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Крім того, як свідчать матеріали справи, позивачем не оспорюються обставини того, що ОСОБА_8 здійснював фотографування місцевості та природи в його присутності, казав про зв`язки із державною-агресором, її громадянами, а також повідомляв про отримання коштів з вказаної країни за наче б то невідомі останньому дії. При цьому позивач вказував, що робив зауваження ОСОБА_9 стосовно спілкування із громадянами країни-агресора.

Натомість позивач як працівник поліції повинен незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування діяти на підставі та у межах повноважень, у спосіб, що визначений законодавством, усвідомлюючи при цьому наслідки своїх дій, їх можливий вплив на суспільство, а також необхідність забезпечення обов`язків поліцейського щодо дотримання бездоганної поведінки і безумовного виконання вимог чинного законодавства.

Також суд зазначає, що доводи позивача стосовно того, що він мав право зберігати за місцем свого мешкання патрони після введення воєнного стану в Україні, які як йому достеменно не відомо чи були справжніми, чи були сувенірними, суд зазначає, що такі доводи не спростовують висновків службового розслідування та самостійно наданих позивачем пояснень під час його проведення, а також не підтверджуються жодними доказами, оскільки у висновку службового розслідування вказано, що вказані патрони позивачем було принесено до місця мешкання ще у 2017 році.

Враховуючи вищевикладене суд вважає висновки відповідача про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 2, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, ч. 6 п. II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції зяяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100.

Таким чином, враховуючи обставини вчинення проступку, його тяжкість, а також з огляду на наслідки проступку, суд приходить до висновку про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Відтак, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 862 від 04.10.2023 року в частині застосування до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , /0082075/ поліцейського-водія з логістики відділу поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, з огляду на його правомірність.

Оскільки інша частина позовних вимог позивача фактично є похідною від вказаної вище позовної вимоги, то, враховуючи висновки суду у даній справі, підстави для задоволення таких у суду відсутні.

Положеннями ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, з врахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з`ясувавши обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_10 .

Розподіл судових витрат здійснюється в порядку ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 243-246, 250, 255, 257-262, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головне управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002) про визнання протиправними наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення виготовлено 28 лютого 2024 року.

Суддя Мельников Р.В.