Справа № 320/7449/20
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2024-02-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/7449/20 Суддя (судді) першої інстанції: Лапій С.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2024 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В.В.,

суддів: Василенка Я.М., Ганечко О.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області, третя особа: Васильківський відділ поліції ГУНП в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу, за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 05 травня 2022 року,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, третя особа - Васильківський відділ поліції ГУНП в Київській області про:

- визнання протиправним та скасування наказу про визнання протиправним та скасування наказу від 17.04.2020 № 87.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 05 травня 2022 року позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області від 17.04.2020 № 87 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників Васильківського відділу поліції» в частині, що стосується ОСОБА_1 .

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, Головним управлінням Національної поліції в Київській області подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Доводи апелянта обґрунтовані тим, що оскаржуване рішення прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, позаяк з матеріалів службового розслідування вбачається, що частково знайшли своє підтвердження факти неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками Васильківського ВП в частині порушення вимог Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України № 100 від 08.02.2019, та положень ст. 214 КПК України.

Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно з положеннями ст. 309 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розгляд справи проведено у порядку письмового провадження на підставі пункту 3 частини 1 статті 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 проходить службу у слідчому відділі Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області (старший лейтенант).

На виконання службової телеграми ГУНП в Київській області від 18.03.2020 № 418/109/25/2020 працівниками ГУНП в Київській області був проведений аналіз відомостей інформаційного порталу Національної поліції з питання дотримання установлених законодавством термінів розгляду звернень громадян та обліково-реєстраційної дисципліни. За результатами проведеного моніторингу виявлено порушення окремими працівниками Васильківського ВП положень ст. 214 КПК України.

Наказом Васильківського відділу поліції ГУ НП в Київській області прийнято наказ від 19.03.2020 «Про призначення службового розслідування».

Як слідує з наказу, для проведення службового розслідування створена дисциплінарна комісія у складі:

- голови - заступника начальника відділу - начальника сектору кримінальної поліції Васильківського ВП ГУ НП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_2 ;

- членів комісії: заступника начальника слідчого відділу Васильківського ВП ГУ НП в Київській області майора поліції ОСОБА_3 ;

- начальника сектору моніторингу Васильківського ВП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_4 .

Службовим розслідуванням за результатами аналізу відомостей Інформаційного порталу Національної поліції виявлено порушення під час розгляду матеріалів. ІТС ІПНП Васильківського ВП ГУНП в Київській області від 16.03.2020 № 4000 за зверненням ОСОБА_5 щодо крадіжки парфумів з магазину " Єва " в м. Васильків по вул. Декабристів 6 , за якими відомості про вчинення кримінального правопорушення внесено до ЄРДР понад 24-годинного терміну.

Опитаний слідчий СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_1 , пояснив, що 17.03.2020 о 08-00 год заступив на добове чергування у складі СОГ та при отриманні повідомлень про кримінальні правопорушення здійснював виїзд у складі СОГ.

За добу стались події, які були кваліфіковані за ч. 3 ст. 185, ч.1 ст. 185, ч. 1 ст. 115, ч. 3 ст. 186, ч. 3 ст. 289 КК України.

За добу у проміжок часу з 08-00 год 17.03.2020 по 07-45 год 18.03.2020 він перебував на викликах та не мав фізично часу на внесення відомостей до ЄРДР до моменту повернення на робоче місце. По прибуттю до відділу з матеріалами справи до чергової частини для належної реєстрації о 08-20 год 18.03.2020 приступив до реєстрації зібраних матеріалів до ЄРДР, але у зв`язку з систематичним та неякісним режимом роботи ЄРДР відомості вносились поступово та по мірі фізичних можливостей.

За результатами службового розслідування складено висновок від 17.04.2020, згідно якого комісія вважала б, керуючись п. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині додержання вимог законодавства, неухильного виконання наказів, вимог ст. 214 КПК України, п. 5 розділу 3 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України № 100 від 08.02.2019, а саме: несвоєчасного інформування чергової служби про номер кримінального провадження, слідчому СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_1 оголосити догану.

Висновок службового розслідування від 17.04.2020 підписано заступником начальника відділу - начальником сектору кримінальної поліції Васильківського ВП ГУ НП в Київській області підполковником поліції ОСОБА_2 , заступником начальника відділу-начальником слідчого відділу Васильківського ВП ГУ НП в Київській області майора поліції ОСОБА_6 , начальником сектору моніторингу Васильківського ВП ГУ НП в Київській області капітаном поліції ОСОБА_4 .

Наказом Васильківського відділу поліції ГУ НП в Київській області від 17.04.2020 № 87 старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголошено догану.

Позивач, не погоджуючись з наказом від 17.04.2020, звернувся 23.04.2020 до начальника ГУ НП в Київській області з рапортом щодо незаконного притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Листом від 03.06.2020 № 24/83-вх3267 «Про результати розгляду рапорту» ГУ НП в Київській області повідомило позивача, що підстав для скасування дисциплінарного стягнення або застосування вимог ч. 11 ст. 19 Статуту не встановлено.

Не погоджуючись з оскаржуваним наказом, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не було вчинено дисциплінарного порушення, а отже, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани є протиправним.

Даючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" (Закон № 580-VIII) поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського та професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно - правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 2 статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч. 1- ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Частинами 1, 2 статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Відповідно до частини 2 статті 19 Дисциплінарного статуту висновок за результатами службового розслідування підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Порядок утворення в органах (підрозділах) поліції дисциплінарних комісій та їх повноваження визначається Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Положення).

Відповідно до пункту 2 розділу І Положення дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії.

Пунктом 10 розділу І Положення забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.

Частинами 1, 2 статті 16 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Відповідно пункту 16 розділу І Положення у разі прийняття уповноваженим керівником рішення про продовження строків проведення службового розслідування повноваження дисциплінарної комісії продовжуються одночасно з виданням письмового наказу про продовження строку проведення службового розслідування.

Пунктом 2 розділу III Положення визначено повноваження голови дисциплінарної комісії. Голова дисциплінарної комісії, з поміж іншого забезпечує організацію роботи дисциплінарної комісії, у разі систематичного невиконання обов`язків членом дисциплінарної комісії інформує про це керівника, який призначив службове розслідування, а також подає йому пропозиції про внесення змін до персонального складу комісії.

Комісія призначалася у складі: голова комісії - заступник начальника відділу-начальник сектору кримінальної поліції Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_2 , член комісії - заступник начальника слідчого відділу Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_3 член комісії - начальник сектору моніторингу Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_4 .

Натомість висновок службового розслідування від 17.04.2020 підписано: голова комісії - заступник начальника відділу - начальник сектору кримінальної поліції Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_2 , член комісії - заступник начальника відділу-начальник слідчого відділу Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_6 , член комісії - начальник сектору моніторингу Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_4 .

Таким чином, було змінено склад комісії, яка проводила службове розслідування, при цьому відповідачем не надано наказів про належну зміну складу комісії, на чому вірно наголошено судом першої інстанції

Поряд з цим, колегія суддів враховує, що заступник начальника відділу-начальник слідчого відділу Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області підполковник поліції ОСОБА_6 є прямим керівником позивача.

Відповідно до частин 1, 2 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування встановлено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок).

Пунктом 1 розділу V Порядку встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Наказом МВС України від 08.02.2019 № 100 затверджено Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - Порядок).

Цей Порядок регулює ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах (управліннях, відділах, відділеннях) поліції (далі - органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - ІТС ІПНП).

Так, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача було, зокрема, порушення ним п. 5 розділу ІІІ Порядку, а саме: несвоєчасне інформування чергової служби про номер кримінального провадження.

Відповідно до п. 5 розділу ІІІ Порядку керівник органу досудового розслідування центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції невідкладно, але не пізніше 24 годин із часу передання слідчому для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення інформує чергову службу про номер кримінального провадження, дату і час унесення відомостей до ЄРДР, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) Кримінального кодексу України, прізвища, імені, по батькові слідчого (слідчих).

Інформацію, отриману від керівника органу досудового розслідування, уповноважена службова особа вносить до ІТС ІПНП (журналу ЄО).

В контексті викладеного колегія суддів погоджується з тим, що ОСОБА_1 не є керівником органу досудового розслідування, а отже, до його повноважень не входило невідкладне інформування чергової служби про номер кримінального провадження, що свідчить про відсутність підстав стверджувати про порушення останнім вимог Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України № 100 від 08.02.2019, та положень ст. 214 КПК України.

Таким чином, колегія суддів погоджується з тим, що позивачем не було вчинено дисциплінарного порушення, а притягнення до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани є протиправним.

Колегія суддів також вказує, що апеляційна скарга не містить суттєво інших обґрунтувань, ніж ті, які були зазначені у відзиві на позовну заяву, з урахуванням яких, суд першої інстанції вже надав оцінку встановленим обставинам справи.

Належних обґрунтувань неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права апеляційна скарга відповідача не містить.

Доказів, які б відповідали вимогам ст.ст. 73 - 76 КАС України, та спростовували зазначені вище мотиви або підтверджували відсутність підстав для задоволення позову апелянтом до суду апеляційної інстанції не надано.

Інші доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не спростовують висновки суду першої інстанцій.

Згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Таким чином, враховуючи вищенаведене у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права ухвалив рішення повно і всебічно з`ясувавши обставини справи.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 05 травня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області, третя особа: Васильківський відділ поліції ГУ НП в Київській області, про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 05 травня 2022 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: О.М. Ганечко

Я. М. Василенко