Справа № 736/2600/23
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2024-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 736/2600/23 Суддя (судді) першої інстанції: Чурупченко М.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Чаку Є.В.,

суддів: Єгорової Н.М., Коротких А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області на рішення Корюківського районного суду Чернігівської області від 15 січня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Корюківського РВ ГУ ДСНС в Чернігівській області, третя особа - державний інспектор з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Корюківського району, Корюківського районного відділу ГУ ДСНС України у Чернігівській області Шолойко Олександр Олексійович про визнання протиправним та скасування рішення суб`єкта владних повноважень про притягнення до адміністративної відповідальності,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Корюківського районного суду Чернігівської області з позовом до Корюківського РВ ГУ ДСНС в Чернігівській області, третя особа - державний інспектор з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Корюківського району, Корюківського районного відділу ГУ ДСНС України у Чернігівській області Шолойко Олександр Олексійович, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення ЧН №000172 від 15 вересня 2023 року.

Корюківський районний суд Чернігівської області рішенням від 15 січня 2024 року позов задовольнив.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області звернулось до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову про відмову у задоволенні позову. В апеляційній скарзі апелянт зазначив, що рішення суду винесено з порушенням норм процесуального та матеріального права.

Дана справа належить до категорії термінових справ, передбачених ст. 286 КАС України та підлягає розгляду з урахуванням особливостей, передбачених параграфом 2 глави 11 КАС України.

26.02.2024 позивач подав до суду клопотанн про розгляд справи без його участі.

Враховуючи те, що відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, а також те, що участь у судовому засіданні учасників справи не визнано обов`язковою, колегія суддів дійшла до висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи.

Справу розглянуто без фіксації судового процесу у порядку ст.229 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів дійшла наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що державним інспектором з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Корюківського району, Корюківського районного відділу ГУ ДСНС України у Чернігівській області Шолойко О.О. 15 вересня 2023 року винесено постанову про накладення адміністративного стягнення № ЧН №000172.

Підставою для винесення оскаржуваної постанови стало те, що 14 вересня 2023 року о 17 год. 30 хв. гр. ОСОБА_1 самовільно випалював залишки рослинності на землі сільськогосподарського призначення по АДРЕСА_1 без дотримання вимог п.2 розділу ІІ «Порядку випалювання сухої рослинності та її залишків», затвердженого наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 12 серпня 2021 №541, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.77-1 КУпАП, за що його притягнуто до адміністративної відповідальності і накладено адміністративне стягнення у вигляду штрафу на суму 3060 грн.

Копію постанови від 15 вересня 2023 року було направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку.

Також, позивач розписався у протоколі про адміністративне правопорушення № 000143 від 14 вересня 2023 року у графах «Підпис особи, яка ознайомлена з його правами та обов`язками, місцем і часом розгляду справи», «Підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про отримання примірка протоколу».

Не погоджуючись із даною постановою, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (ст.245 КУпАП).

Відповідно до частини 2 статті 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту зазначених норм вбачається, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення, виходячи з його правової природи та завдання, уповноважена особа має всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, зокрема на підставі належних доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Положеннями частини 1 статті 77-1 КУпАП «Самовільне випалювання рослинності або її залишків» передбачено відповідальність за випалювання стерні, луків, пасовищ, ділянок із степовою, водно-болотною та іншою природною рослинністю, рослинності або її залишків та опалого листя на землях сільськогосподарського призначення, у смугах відводу автомобільних доріг і залізниць, у парках, інших зелених насадженнях та газонів у населених пунктах без дотримання порядку, встановленого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення.

Так у спірній постанові зазначено, що 14 вересня 2023 року о 17 год.30 хв. ОСОБА_1 самовільно випалював залишки рослинності на землі сільськогосподарського призначення по АДРЕСА_1 без дотримання вимог п.2 розділу ІІ «Порядку випалювання сухої рослинності та її залишків», затвердженого наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 12 серпня 2021 №541.

Відповідно до частини 3 статі 27 Закону України «Про рослинний світ», випалювання сухої рослинності або її залишків здійснюється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 12 серпня 2021 року № 541, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 07 жовтня 2021 року за № 1311/36933 затверджено Порядок випалювання сухої рослинності або її залишків.

Відповідно до пункту 2 розділу І цього Порядку, у цьому Порядку терміни вживаються у такому значенні: випалювання сухої рослинності - це контрольоване спалювання рослинного покриву на земельних ділянках, що призводить до його знищення; випалювання залишків сухої рослинності - спалювання спеціально зібраного рослинного матеріалу у відведених для цього місцях; суха рослинність - сукупність рослинних організмів з відмерлою надземною частиною на певній площі їх природного зростання, у тому числі після покосів; рослинний покрив - сукупність рослинних угруповань на певній території.

Згідно п. 2 розділу ІІ Порядку випалювання сухої рослинності або її залишків, випалювання залишків сухої рослинності допускається у наступних випадках: для приготування їжі (у печі, на мангалі чи за допомогою іншого обладнання), обігріву оселі (дрова, хмиз, брикети); у традиційно-культурних цілях (багаття на Івана Купала, тощо). Таке випалювання здійснюється за попереднім узгодженням місця та часу з органами місцевого самоврядування.

Забороняється проводити будь-які випалювання у вітряну погоду, окрім випалювання залишків сухої рослинності у закритих приміщеннях. Розпалювання багать для випалювання залишків сухої рослинності має проводитись у відповідності до Правил пожежної безпеки в Україні затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 05 березня 2015 року за № 252/26697 та інших норм законодавства.

В оскаржуваній постанові про накладення адміністративного стягнення наявне посилання на Порядок випалювання сухої рослинності або її залишків від 18.08.2021 № 541 та посилання на порушення відповідного пункту Порядку №541.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами;2) висновками експертів;3) показаннями свідків.

Положеннями 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Стаття 75 КАС України зазначає, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Колегія суддів звертає увагу, що у матеріалах справи містяться фото, на яких зафіксовано факт випалювання позивачем залишків сухої рослинності по АДРЕСА_1, в смт Холми.

Суд першої інстанції задовольняючи позов зазначив, що державний виконавець у постанові про накладення адміністративного стягнення не вказав, якими саме доказами підтверджується вина позивача.

Колегія суддів вважає вказані висновки суду помилковими, оскільки відповідна графа, в якій зазначаються докази вини особи міститься не у постанові про накладення адміністративного стягнення, а у протоколі.

Зі змісту наявного у матеріалах справи протоколу №ЧН №000143 вбачається, що у графі «До протоколу додається» інспектором зазначено - фотоматеріали.

Також колегія суддів вважає необґрунтованими доводи позивача про те, що державний інспектор позбавив його можливості користуватись своїми правами, без його участі та виклику розглянув справу і не дав можливості реалізувати свої права, які передбачені ст.268 КУпАП.

Як було зазначено вище у тексті даної постанови, позивач розписався у протоколі про адміністративне правопорушення № 000143 від 14 вересня 2023 року у графах «Підпис особи, яка ознайомлена з його правами та обов`язками, місцем і часом розгляду справи», «Підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про отримання примірка протоколу».

У протоколі зазначено, що розгляд адміністративної справи відбудеться 15 вересня 2023 року о 11:00 за відповідною адресою.

Проставляючи у протоколі свій підпис, позивач був обізнаний про те, що розгляд справи відбудеться наступного дня (15 вересня 2023 року), проте жодних клопотань про перенесення розгляду справи на інший день відповідачу не надав та на розгляд справи не з`явився.

Колегія суддів, виходячи із встановлених у справі обставин, не вбачає протиправності у діях відповідача під час винесення оскаржуваної постанови, натомість вбачає відсутність усвідомлення позивачем своєї відповідальності за порушення Порядку випалювання сухої рослинності та її залишків.

Також колегія суддів погоджується з доводами апелянта про те, що позивачем пред`явлено позов до неналежного відповідача.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб`єкт владних повноважень" означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Як свідчать матеріали справи даний позов пред`явлено до Корюківського РВ ГУ ДСНС в Чернігівській області, який не є самостійним органом, а являється структурним підрозділом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області, а державний інспектор є посадовою особою вказаного органу.

Отже, колегія суддів зазначає, що саме Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області є належним відповідачем у даній справі.

В даному випадку Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області до участі у справі в якості належного відповідача залучено не було.

Згідно статті 48 КАС України суд першої інстанції, встановивши, що позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, а у випадку його незгоди - залучає як другого відповідача, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів, та їх заміна у разі необхідності.

Отже суд за результатами розгляду справи відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Водночас колегія суддів зазначає, що позивач не завжди спроможний правильно визначити відповідача. Звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач зазначає відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним. Заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка бере участь у справі, у тому числі й за клопотанням самого відповідача, або навіть за ініціативою суду.

Проте, суд першої інстанції вищенаведених вимог процесуального закону не дотримав, та не з`ясував, хто є належним відповідачем у справі та не вирішив питання про залучення до участі у справі належного відповідача чи співвідповідача - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області.

Суд апеляційної інстанції переглядаючи рішення суду першої інстанції в порядку апеляційного провадження, позбавлений можливості в межах наданої йому КАС України компетенції виправити вказаний процесуальний недолік та приходить до переконання про відсутність підстав для задоволення позовних вимог у зв`язку з тим, що позов заявлено до неналежного відповідача, оскільки частиною сьомою статті 48 КАС України визначено, що заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Враховуючи те, що Корюківський РВ ГУ ДСНС в Чернігівській області не є належними відповідачами у справі, а суд апеляційної інстанції позбавлений можливості провести його заміну, або залучити співвідповідача (другого відповідача), як і позбавлений можливості направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що, у даному випадку, слід відмовити позивачу у задоволенні позову з підстав пред`явлення його до неналежного органу.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що зважаючи на допущення судом першої інстанції порушення норм процесуального права, які унеможливлюють вирішення даного спору по суті, оскаржуване рішення суду підлягає скасуванню, а позов - залишенню без задоволення з наведених вище підстав.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції порушено норми процесуального права, то оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, а позов залишенню без задоволення.

Керуючись статтями 34, 243, 311, 317, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області задовольнити.

Рішення Корюківського районного суду Чернігівської області від 15 січня 2024 року скасувати та ухвалити нове рішення яким позов ОСОБА_1 до Корюківського РВ ГУ ДСНС в Чернігівській області, третя особа - державний інспектор з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки Корюківського району, Корюківського районного відділу ГУ ДСНС України у Чернігівській області Шолойко Олександр Олексійович про визнання протиправним та скасування рішення суб`єкта владних повноважень про притягнення до адміністративної відповідальності залишити без задоволення.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: Є.В. Чаку

Судді: Н.М. Єгорова

А.Ю.Коротких