Справа № 380/30051/23
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2024-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2024 рокусправа № 380/30051/23

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Брильовського Р.М.

секретар судового засідання Мудрик Б.П.

за участю:

позивача ОСОБА_1

представника позивача Тимофіїв Н.Ю.

представника відповідача Мерзи Д.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові справу за позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області, у якій просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 21.07.2023р. № 16931/13-01-24-08.

Обґрунтовуючи позовні вимоги зазначає таке. Посадовими особами Головного управління ДПС у Львівській області складено акт перевірки №14823/13-01-24-08-3/ НОМЕР_1 від 01.06.2023, згідно з яким під час перевірки встановлено порушення законодавчо встановленого строку розрахунків по імпортних операціях за зовнішньоекономічним контрактом. На підставі акту перевірки №14823/13-01-24-08-3/ НОМЕР_1 від 01.06.2023 Головним управлінням ДПС у Львівській області прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення №16931/13-01-24-08 від 21.07.2023, яким застосовано пеню в розмірі 47 580,55 грн за порушення граничних термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності. ФОП ОСОБА_1 вважає, що податкове повідомлення-рішення №16931/13-01-24-08 від 21.07.2023 прийняте відповідачем необґрунтовано, помилково не враховано всіх надходжень, які були здійснені контрагентом за зовнішньоекономічним контрактом та зараховані на рахунок позивача, що підтверджується первинними бухгалтерськими документами, тому підлягає скасуванню.

Ухвалою судді від 26 грудня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити в задоволенні позову. Заперечення мотивовані тим, що за результатами проведеної перевірки прийнято Акт перевірки №14823/13-01-24-08-3/ НОМЕР_1 від 01.06.2023, яким встановлено порушення п.2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII "Про валюту і валютні операції" по контракту від 10.08.2021 року №РО 1044 укладеного з фірмою-нерезидентом BRGN AS (Норвегія)(Покупець) у частині розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів. Зазначає, що граничний строк розрахунків за операцією з експорту товарів настав 08.10.2022року; 12.10.2022 року; 18.11.2022 року; 14.12.2022 року, порушення граничних строків розрахунків становить 63 дні. На підставі Акту перевірки №14823/13-01-24-08-3/ від 01.06.2023 ГУ ДПС у Львівській області винесено оскаржуване платником податкове повідомлення-рішення №16931/13-01-24-08 від 21.07.2023 за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності та накладену пеню у сумі 47 580,55 грн. Просить у задоволенні позовної заяви Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області відмовити в повному обсязі.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 01 лютого 2024 року суд перейшов до розгляду справи № 380/30051/23 за правилами загального позовного провадження.

Протокольною ухвалою від 22.02.2024 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

Всебічно дослідивши та об`єктивно оцінивши наявні в матеріалах справи докази, які мають юридичне значення для вирішення спору, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, суд встановив наступне.

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), зареєстрована в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (номер запису 009404) та перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС України як платник єдиного податку на 2 групі.

ФОП ОСОБА_1 (Продавець) уклала зовнішньоекономічний контракт від 10.08.2021 №РО 1044 з фірмою-нерезидентом BRGN AS (Норвегія)(Покупець), на поставку товару (взуття) згідно інвойсам (рахунків-фактур) до кожного замовлення. Валюта контракту ЄВРО. Продукція повинна постачатись відповідно до специфікації компанії BRGN AS щодо продукції, оздоблення, пакування та маркування.

Умови розрахунків: передоплата у розмірі 30%, оплата 40% після повної готовності продукції, оплата решти 30% через 30 днів (п.5 Контракту). Продавець поставляє виготовлений товар партіями в терміни, обумовленими з замовником.

На виконання умов контракту від 10.08.2021 №РО 1044 було експортовано на користь нерезидента BRGN AS (Норвегія) жіноче взуття на загальну суму 165 303 ЄВРО, відповідно до митних декларацій :

- № UA 209140/2022/29350 від 15.04.2022 на суму 43700,00 ЄВРО

- № UA 209140/2022/015209 від 21.02.2022 на суму 44625,00 ЄВРО

- № UA 209140/2021/128542 від 14.12.2021 на суму 20590,00 ЄВРО

- № UA 209140/2021/119145 від 18.11.2021 на суму 32388,00 ЄВРО

- № UA 209140/2021/103781 від 08.10.2021 на суму 24000,00 ЄВРО.

Суд дослідив митні декларації, які охоплювались перевіркою Головного управлінням ДПС у Львівській області з 08.10.2021 по 15.04.2022 та граничні строки розрахунків грошових коштів за ними.

Суд встановив, що на виконання умов контракту від 10.08.2021 №РО 1044 від Покупця BRGN AS (Норвегія) згідно вище зазначених митних декларацій на рахунок ФОП ОСОБА_1 № НОМЕР_2 , відкритий в ПАТ КБ "Приватбанк" (МФО 305299) станом на 30.05.2022 року надійшло коштів на зальну суму 165 303 ЄВРО, що підтверджується банківськими документами виписками:

-25.08.2021 на суму 6000,00 ЄВРО;

- 27.08.2021 на суму 1200,00 ЄВРО;

- 01.10.2021 на суму 9360,00 ЄВРО;

- 19.10.2021 на суму 9600,00 ЄВРО;

-29.10.2021 на суму 6177,00 ЄВРО;

- 24.11.2021 на суму 7200,00 ЄВРО;

-07.12.2021 на суму 21504,00 ЄВРО;

-08.12.2021 на суму 5431,50 ЄВРО;

-24.12.2021 на суму 17596,00 ЄВРО;

-21.01.2022 на суму 6177,00 ЄВРО;

-25.01.2022 на суму 11370,00ЄВРО;

-25.02.2022 на суму 1740,00 ЄВРО;

-07.03.2022 на суму 17690,00 ЄВРО;

-04.04.2022 на суму 13642,50 ЄВРО;

-05.04.2022 на суму 25,00 ЄВРО;

-05.05.2022 н суму 17480,00 ЄВРО;

-30.05.2022 на суму 13110,00 ЄВРО.

ГУ ДПС у Львівській області отримало податкову інформацію Національного банку України про виявлені агентами валютного нагляду (АТ КБ "Приватбанк") факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів станом на 01.07.2022, яка надається згідно з Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 7, надіслану листами ДПС України від 06.12.2022 № 15770/7/99-00-07-07-02-07, від 02.01.2023 №29/7/99-00-07-07-02-07 по зовнішньоекономічному контракту від 10.08.2021 № РО1044, дата здійснення експортних операцій 08.10.2021, 18.11.2021,14.12.2021, 15.04.2022.

На підставі наказу Головного Управління ДПС у Львівській області від 18.04.2023 № 1386-ПП "Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки" та повідомлення про проведення перевірки від 18.04.2023 № 89/13-01-24-08-05, посадовою особою відповідача згідно із пп. 191.1.4. п. 191.1 ст. 191, п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 82.2 ст. 82, п.п. 69.2 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідних положень" Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VІ, проведено документальну позапланову невиїзну перевірку платника податків фізичної особи ОСОБА_1 з питань дотримання вимог валютного законодавства по зовнішньоекономічному контракту від 10.08.2021 №РО1044, укладеного з фірмою-нерезидентом BRGN AS (Норвегія).

За результатами перевірки складено Акт №14823/13-01-24-08-3/ від 01.06.2023, яким встановлено порушення ч. 1 та ч. 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції», в результаті чого допущено порушення законодавчо встановленого граничного строку розрахунків згідно з Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 7, надіслану листами ДПС України від 03.06.2021 № 12731/7/99-00-07-07-02-07 та від 08.07.2021 № 15506/7/99-00-07-07-02-07, дата здійснення експортних операцій 15.04.2022 встановлено порушення частини 2 статті 13 Закону № 2473 з урахуванням пункту 21 розділу ІІ Положення № 5, по контракту від 10.08.2021 №РО1044 укладеному з фірмою-нерезидентом BRGN AS (Норвегія).

На підставі акта перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення №16931/13-01-24-08 від 21.07.2023, відповідно до якого на підставі виявлених порушень загальна сума штрафу, який позивач повинен сплатити складає 47 580,55 грн.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України визначено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом. Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, що проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства регламентовано приписами Закону №2473-VIIІ.

Відповідно до частини 1 статті 13 Закону №2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Рішення про застосування до уповноважених установ, суб`єктів валютних операцій заходів впливу приймається органами валютного нагляду відповідно до компетенції, визначеної частинами п`ятою і шостою статті 11 цього Закону, у порядку, визначеному законодавством, що діє на день прийняття відповідного рішення (частина 8 статті 16 Перехідні положення Закону №2473-VIII).

За правилами частини 3 статті 13 Закону №2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5, визначено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Перевіряючи правильність висновків контролюючого органу про наявність підстав для нарахування пені за несвоєчасне проведення розрахунків (невиконання зобов`язань) за зовнішньоекономічним договором, суд дійшов наступного висновку.

Так граничний термін надходження валютної виручки за поставку відповідно до митних декларацій :

- № UA 209140/2022/29350 від 15.04.2022 настає 12.10.2022.

- № UA 209140/2022/015209 від 21.02.2022 настає 21.02.2023.

- № UA 209140/2021/128542 від 14.12.2021 настає 14.12.2022.

- № UA 209140/2021/119145 від 18.11.2021 настає 18.11.2022.

- № UA 209140/2021/103781 від 08.10.2021 настає 08.10.2022.

Загальна вартість товару, який був поставлений по контракту від 10.08.2021 №РО1044 укладеному з фірмою-нерезидентом BRGN AS (Норвегія), за вищенаведеними митними деклараціями становить 165 303 ЄВРО.

Відповідно до банківських документів виписок, грошові кошти, які надходили від фірми-нерезидентом BRGN AS (Норвегія) за період з 25.08.2021 по 01.07.2022 на рахунок позивача складають суму в розмірі 165 303 ЄВРО.

Щодо того, що відповідачем при перевірці не враховано платіж від 24.11.2021 в сумі 7200,00 ЄВРО від нерезидента BRGN AS (Норвегія) згідно з банківських документів виписки по рахунку позивача оскільки він не містить посилання на номер первинного документу (договору/інвойсу/ВМД) відповідно до якого здійснено платіж, суд зазначає, що чинним законодавством не встановлено обов`язку здійснювати посилання на інвойс чи проформу в банківському платіжному документі, крім того неврахований платіж від 24.11.2021 року містить найменування та реквізити покупця -BRGN AS, що дає можливість ідентифікувати від кого одержаний платіж.

Крім того, як вбачається з банківських документів виписки, деякі інші платежі, які надійшли від нерезидента BRGN AS (Норвегія) теж не містять посилання на номер інвойсу, зокрема платіж від 29.10.2021, однак він був врахований ГУ ДПС у Львівській області при проведенні перевірки.

Так, загальні вимоги Національного банку України до порядку зарахування суми коштів в іноземній валюті встановлює «Положення про порядок виконання надавачами платіжних послуг платіжних інструкцій в іноземній валюті та банківських металах», затверджене постановою Правління Національного банку України від 28 серпня 2008 року №216, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 1 жовтня 2008 року за №910/15601.

Абзацом 1 та 3 пункту 32 розділу 4 Порядку №216 передбачено, що банк отримувача в разі отримання повідомлення про перерахування коштів в іноземній валюті на користь юридичної особи або фізичної особи-підприємця, у якому не заповнено реквізит Призначення платежу (немає посилання на договір або документ, на виконання якого від нерезидента-платника надійшли кошти в іноземній валюті) або в ній зазначена помилкова інформація, не пізніше наступного робочого дня після отримання такого повідомлення звертається до банку, що обслуговує платника, та/або до отримувача для з`ясування цього реквізиту в порядку, визначеному внутрішніми документами банку.

Банк зараховує кошти в іноземній валюті на рахунок отримувача після з`ясування ним відсутніх/неточних даних реквізиту Призначення платежу у повідомленні в порядку та в строки, визначені внутрішніми документами банку.

Водночас, спірний платіж від 24.11.2021 в сумі 7200,00 ЄВРО був зарахований банком на рахунок отримувача без жодних з`ясувань даних реквізиту Призначення платежу, що свідчить про достатність інформації при перерахування коштів в іноземній валюті на користь фізичної особи-підприємця.

Таким чином, відповідач безпідставно не врахував платіж від 24.11.2021 в сумі 7200,00 ЄВРО, перерахований нерезидентом BRGN AS CONRAD MOHRS VEG, при встановлені строку розрахунків по імпортних операціях за зовнішньоекономічним контрактом.

Крім того, суд зазначає наступне.

Приписами частини 5 статті 13 Закону №2473-VIII передбачено, що порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Контролюючим органом за порушення вищевказаних пунктів Закону №2473-VIII нараховано позивачеві пеню.

Суд вважає, що відповідач безпідставно не застосував до спірних правовідносин абз.11 п. 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України та, як наслідок, протиправно нарахував пеню під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19). Товариство наголошує, що пеня була застосована (нарахована) за період дії карантину, а тому податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню, а пеня списанню.

Так, згідно з абз.11 п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

порушення вимог законодавства в частині:

обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;

цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;

обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;

здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;

порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Законом України «Про внесення змін до ПК України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16.01.2020 № 466-IX підпункт 14.1.162 ПК України викладено в наступній редакції: «пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи».

Згідно з підпунктом 14.1.39. пункту 14.1. статті 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Відповідно до п. п. 54.3.3. п. 54.3. статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення, у сфері зовнішньоекономічної діяльності; є контролюючий орган.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що ПК України визначено, що пеня за порушення строків розрахунків в іноземній валюті є різновидом грошового зобов`язання платника податків та застосовується контролюючим (податковим) органом в порядку, який передбачений для прийняття податкових повідомлень-рішень, а Закон України «Про валюту і валютні операції», зокрема його стаття 13, містить лише встановлення такого виду відповідальності, як пеня за порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею.

Верховний Суд у постанові 15 лютого 2024 року у справі №420/1538/23 сформулював такий правовий висновок: «Пеня, нарахована за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті, з 01.01.2021 (дата набрання чинності Законом України «Про внесення змін до ПК України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16.01.2020 № 466-IX) є одним із різновидів пені в розумінні приписів підпункту 14.1.162. пункту 14.1. ст. 14 ПК України, та, відповідно, на неї розповсюджується дія положень абз. 11 п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, який передбачає, що протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню. Застосовуючи наведений висновок до правовідносин, які виникли у цій справі, колегія суддів вказує на відсутність у контролюючого органу підстав для нарахування Товариству у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), а саме з 01.01.2021 по 15.11.2022, пені за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності».

Враховуючи наведене вище, суд дійшов висновку про безпідставність винесення податкового повідомлення-рішення від 21.07.2023 № 16931/13-01-24-08 про застосування до позивача засобів впливу у вигляді пені в розмірі 47580,55 грн за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, отже оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, а позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач правомірності свого оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 21.07.2023 № 16931/13-01-24-08 не підтвердив.

Суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог і вважає, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 139 КАС України судовий збір слід стягнути з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 21 липня 2023 року №16931/13-01-24-08.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області (79003, м. Львів, вул. Стрийська, 35, ) на користь Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 1073 грн 60 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено та підписано 27.02.2024.

СуддяБрильовський Роман Михайлович