Справа № 160/15842/22
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2024-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Горбалінського В.В. розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування наказу
12.10.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, у якій просить:
- визнати протиправним і скасувати наказ Східного офісу Держаудитслужби у Дніпропетровській області «Про призначення перевірки закупівель» від 07.09.2022 №251.
В обґрунтування позову представником позивача зазначено, що наказ Східного офісу Держаудитслужби «Про призначення перевірки закупівель» від 07.09.2022 №251 є протиправним, незаконним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки, постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, веденого Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».
Крім того, представником позивача вказано, що програмою перевірки закупівель інспекції, затвердженої першим заступником начальника Східного офісу Держаудитслужби 07.09.2022 року, не конкретизовано підстави проведення перевірки, що на думку позивача, свідчить про те, що відповідач, призначаючи перевірку закупівель Інспекції, не мав чітких підстав та мети, що ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, для здійснення перевірки.
Також, представник позивача наголошує на тому, що згідно з Програмою перевірки закупівель. метою перевірки є перевірка дотримання вимог законодавства у сфері публічних закупівель та інших нормативно-правових актів. Втім, як зазначає представник позивача, дотримання вимог законодавства у сфері публічних закупівель вже було проведено, а тому є підстави вважати, що відповідачем вже вжито заходів щодо контролю за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення саме моніторингу закупівель.
05.12.2022 року рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду у задоволенні позовної заяви Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування наказу відмовлено.
23.02.2023 року постановою Третього апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради задоволено.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.12.2022 року скасовано.

Позовні вимоги задоволено.

Визнано протиправним і скасовано наказ Східного офісу Держаудитслужби у Дніпропетровській області «Про призначення перевірки закупівель» від 07.09.2022 №251.

07.12.2023 року постановою Верховного Суду касаційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби задоволено частково.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.12.2022 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23.02.2023 року у справі №160/15842/22 скасовано.

Справу №160/15842/22 направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

26.12.2023 року адміністративна справа надійшла на адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду, що підтверджується штемпелем вхідної кореспонденції на супровідному листі Верховного Суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №160/15842/22 перерозподілено судді Горбалінському В.В.

28.12.2023 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду прийнято до свого провадження адміністративну справу №160/15842/22 та призначено розгляд останньої за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

12.01.2024 року представником позивача надано до суду письмові пояснення, в яких останній підтримав позицію, викладену в позовній заяві, та додатково зазначив, що перевірка дотримання законодавства у сфері закупівель на час виникнення спірних правовідносин могла бути здійснена лише у формі моніторингу, оскільки відповідно до ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування

Крім того, представником позивача зазначено, що у відповідача були відсутні підстави для призначення перевірки на підставі п.п.1 п. 4 Порядку проведення перевірок, оскільки на закупівлю № UA-2020- 09-04-003988-b не розповсюджуються обставини укладання договорів до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог законодавства, обставини щодо стану виконання умов договору, внесення змін до нього, в тому числі вимог щодо якості, кількості (обсягів) предмета закупівлі, ціни договору з огляду на зміст рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.11.2021 по справі №160/14023/21.

18.01.2024 року представником Східного офісу Держаудитслужби також надано письмові пояснення, в яких останній зазначає, що Кабінет Міністрів України з метою забезпечення державного фінансового контролю за використанням державних ресурсів у воєнний час, на період воєнного стану та протягом місяця після його припинення або скасування врегулював окремі процедури на відміну від раніше затверджених.

Таким чином, на думку представника відповідача, у період воєнного стану та протягом місяця після його припинення або скасування Державна аудиторська служба України та її міжрегіональні територіальні органи реалізують свої повноваження відповідно до положень Закону №2939, відповідних порядків проведення заходів державного фінансового контролю та з урахуванням особливостей передбачених Постановою КМУ №561.

Крім того, представник відповідача зазначив, що не погоджується з висновком Верховного Суду, наведеним в абзаці 32 у постанові по цій справі, що судами фактично була надана оцінка перевірки закупівлі інспекції, унікальний номер якої UA-2020-09-04-003988-b, так як у справі № 160/14023/21 предметом спору було рішення суб`єкта владних повноважень, а саме висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі №314 від 28.07.2021 року, якому судами, згідно завдань адміністративного судочинства, була надана оцінка на відповідність критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

На думку, представника відповідача, у даному випадку моніторингом закупівлі встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, що підтверджено рішеннями судів у справі №160/14023/21, а тому перевірка закупівель на підставі підпункту першого пункту 4 Порядку №631, призначена наказом Східного офісу Держаудитслужби від 07.09.2022 №251 «Про призначення перевірки закупівель», є правомірною.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 07.09.2022 року наказом Східного офісу Держаудитслужби №251 призначено провести протягом 10 робочих днів з 07 вересня 2022 року перевірку закупівель в Інспекції питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради на послуги з надання доступу до автоматизованої системи центральної обробки даних інспекторів з паркування (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером UA-2020-09-04-003988-b), укладання договору про закупівлю та його виконання.

Також, 07.09.2022 року начальником відділу контролю у галузі промисловості, інфраструктури та ЖКГ Східного офісу Держаудитслужби складено, а першим заступником начальника Східного офісу Держаудитслужби затверджено Програму перевірки закупівель Інспекції.

Темою перевірки визначено дослідження питань дотримання вимог законодавства під час проведення Інспекцією закупівлі на послуги з надання доступу до автоматизованої системи центральної обробки даних інспекторів з паркування (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2020-09-04-003988-b), укладання договору про закупівлю та його виконання. Встановлено, що період перевірки - це період, починаючи з планування та оприлюднення інформації про закупівлю до повного виконання зобов`язань за договором, укладеним за результатами проведення. Підстава для проведення перевірки: підпункт 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2013 року №631 (далі - Порядок №631).

Вказаною програмою визначені наступні питання:

- дотримання вимог законодавства у сфері закупівель під час проведення Інспекцією закупівлі на послуги з надання доступу до автоматизованої системи центральної обробки даних інспекторів з паркування (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2020-09-04-003988-b), укладання договору про закупівлю та його виконання;

- стан розрахунково-платіжної дисципліни та виконання господарських договорів; правильність відображення дебіторської та кредиторської заборгованості; стан претензійно-позовної роботи;

- перевірка інших питань, що стосуються діяльності тендерного комітету та закупівель, які перевіряються;

- проведення зустрічних звірок на підприємствах, в установах та організаціях з метою підтверджену виду, обсягу операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку об`єкта контролю (за необхідністю).

08.09.2022 року посадовою особою Східного офісу Держаудитслужби складено акт про неможливість проведення перевірки закупівель: під час виходу для проведення перевірки закупівель за фактичною адресою Інспекції (місто Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, будинок 60) начальником Інспекції Алейниченко М.М. не допущено посадову особу Держаудитслужби до проведення перевірки закупівель.

Представник позивача надав письмову відповідь на одному із примірників направлення, та зазначив, що посадових осіб відповідача до перевірки не допущено на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану», а Держаудитслужба, у свою чергу, не уповноважена тлумачити норми законодавства.

Відтак, представник позивача, вважаючи протиправним наказ Держаудитслужби від 07 вересня 2022 року №251 «Про призначення перевірки закупівель», звернувся з вказаним позовом до суду.

Так, Верховний Суд, направляючи вказану справу на новий розгляд до суду першої інстанції, дійшов наступних висновків.

По-перше, Верховний Суд зазначив, що рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у справі №160/14023/21 вже була надана оцінка перевірки закупівлі інспекції, унікальний номер якої UA-2020-09-04-003988-b.

Враховуючи вказане Верховний Суд зауважив на необхідності надання правової оцінки доводам позивача щодо відсутності підстави для призначення перевірки на підставі підпункту 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок, оскільки на закупівлю UA-2020-09-04-003988-b не розповсюджуються обставини укладання договорів до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог законодавства, обставини щодо стану виконання умов договору, внесення змін до нього в тому числі вимог щодо якості, кількості (обсягів) предмета закупівлі, ціни договору, з огляду на зміст рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у справі №160/14023/21.

По-друге, Верховний Суд зауважив на необхідності з`ясування питання щодо доцільності застосування до спірних правовідносин Постанови Кабінету Міністрів України від 07 травня 2022 року №561 «Деякі питання здійснення державного фінансового контролю в умовах воєнного стану під час воєнного стану», враховуючи ту обставину, що саме на її застосуванні наполягав відповідач посилаючись на правомірність спірного наказу.

Таким чином, надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами та враховуючи направлення справи на новий розгляд та висновки Верховного Суду у даній справі, суд виходить з наступного.

Щодо тверджень про необхідність конкретизації контролюючим органом підстав для проведення перевірки під час її призначення, суд зазначає про таке.

Як вже встановлено судом, 07.09.2022 року начальником відділу контролю у галузі промисловості, інфраструктури та ЖКГ Східного офісу Держаудитслужби складено, а першим заступником начальника Східного офісу Держаудитслужби затверджено Програму перевірки закупівель Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради, відповідно до якої:

Тема: дослідження питань дотримання вимог законодавства під час проведення Інспекцією з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради закупівлі на послуги з надання доступу до автоматизованої системи центральної обробки даних інспекторів з паркування (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2020-09-04-003988-b), укладання договору про закупівлю та його виконання.

Період перевірки: протягом усього періоду проведення процедури закупівлі починаючи з планування та оприлюднення інформації про закупівлю до повного виконання зобов`язань за договором, укладеним за результатами» проведення.

Підстава для проведення перевірки: підпункт 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2013 року № 631 із змінами.

Мета перевірки: перевірка дотримання вимог законодавства у сфері публічних закупівель та інших нормативно-правових актів.

Питання програми:

1. Дотримання вимог законодавства у сфері закупівель під час проведення Інспекцією з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради закупівлі на послуги з надання доступу до автоматизованої системи центральної обробки даних інспекторів з паркування (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2020-09-04-003988-b), укладання договору про закупівлю та його виконання.

2. Стан розрахунково-платіжної дисципліни та виконання господарських договорів. Правильність відображення дебіторської та кредиторської заборгованості. Стан претензійно-позовної роботи.

3. Перевірка інших питань, що стосуються діяльності тендерного комітету та закупівель, які перевіряються.

4. Проведення зустрічних звірок на підприємствах, в установах та організаціях з метою підтверджену виду, обсягу операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку об`єкта контролю (за необхідністю).

Отже, суд вказує, що у Програмі перевірки закупівель Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради зазначено найменування замовника, тема, період перевірки та питання, що підлягають перевірці.

Також суд зазначає, що у відповідності до вимог Порядку №631 Програму затверджено заступником керівника органу державного фінансового контролю.

При цьому, суд окремо зауважує, що вимоги пункту 8 Порядку №631 не вимагають зазначення підстав для проведення перевірки у Програмі.

Водночас, пунктом 4 Порядку № 631 встановлено, що перевірки закупівель проводяться за письмовим рішенням керівника органу державного фінансового контролю або його заступника за наявності однієї з таких підстав, зокрема, пункт 1, виникнення потреби у документальній та фактичній перевірці питань, які не можуть бути перевірені під час моніторингу процедури закупівлі, а саме: укладення договору (договорів) до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог законодавства; стану виконання умов договору, внесення змін до нього, в тому числі вимог щодо якості, кількості (обсягів) предмета закупівлі, ціни договору; поділу предмета закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедур закупівель/спрощених закупівель у визначеному законодавством порядку.

Суд зауважує, що зі змісту спірного наказу вбачається, що контролюючим органом зазначено підставу, а саме - підпункт 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2013 року № 631.

Таким чином, суд доходить висновку, що вимоги Порядку № 631 не встановлюють обов`язку конкретизації контролюючим органом підстав для проведення перевірки, як у наказі про призначення перевірки закупівель, так і у Програмі перевірки закупівель.

Щодо питання про доцільність застосування до спірних правовідносин Постанови Кабінету Міністрів України від 07 травня 2022 року №561 «Деякі питання здійснення державного фінансового контролю в умовах воєнного стану під час воєнного стану», суд зазначає про таке.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон № 2939-ХІІ), частиною другою статті 2 якого передбачено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

При цьому, за положеннями частини першої статті 2 Закону № 2939-ХІІ, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

В той же час, суд зауважує, що правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі Закон № 877-V)

Сфера дії Закону № 877-V визначена у статті 2 цього закону, за приписами частин першої та другої якої дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного нагляду, податкового контролю, митного контролю, державного експортного контролю (крім здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами космічної діяльності України приватної форми власності законодавства про космічну діяльність в Україні), контролю за дотриманням бюджетного законодавства, державного нагляду на ринках фінансових послуг, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) у сфері медіа, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, державного ринкового нагляду та контролю нехарчової продукції, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері автомобільного транспорту, під час рейдових перевірок (перевірок на дорозі), що проводяться з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про автомобільний транспорт", державного нагляду за дотриманням вимог безпеки використання ядерної енергії, державного нагляду (контролю) у сфері безпеки торговельного мореплавства і судноплавства на внутрішніх водних шляхах (у частині нагляду (контролю) за суднами).

Таким чином, суд доходить висновку, що Законом № 877-V встановлена процедура здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, тоді як порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування встановлюється частиною 3 статті 2 Закону № 2939-ХІІ.

А тому, суд вказує, що дія Закону № 877-V не поширюється на правовідносини, які виникають під час здійснення державного фінансового контролю.

Відтак, враховуючи вказане, суд вказує на наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 року № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (далі - Постанова № 303) вирішено припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні (пункт 1).

В той же час, 07.05.2022 року № 561 Кабінетом Міністрів України прийнято Постанову «Деякі питання здійснення державного фінансового контролю в умовах воєнного стану» (далі Постанова №561), якою установлено, що Державна аудиторська служба та її міжрегіональні територіальні органи під час воєнного стану та протягом місяця після його припинення або скасування виконують свої повноваження з урахуванням таких особливостей:

здійснюють заходи державного фінансового контролю з урахуванням воєнного стану;

до тривалості заходів державного фінансового контролю (інспектування, державного фінансового аудиту, перевірки закупівель) та інших строків, визначених порядками проведення цих заходів державного фінансового контролю, не включається строк, протягом якого такий захід (організація проведення, оформлення, реалізація) не здійснювався у зв`язку з обставинами, обумовленими воєнним станом;

надання документів під час заходів державного фінансового контролю, зустрічних звірок, збору інформації та документування процесу державного фінансового контролю, реалізація матеріалів за його результатами здійснюються в паперовій та/або електронній формі.

Суд зауважує, що Постановою № 303 вирішено питання щодо проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю).

В той же час, Постановою №561 вирішено питання щодо можливості здійснення заходів державного фінансового контролю.

Отже, законодавець розрізнив поняття заходів державного нагляду (контролю) та заходів державного фінансового контролю.

Таким чином, враховуючи викладене, суд доходить висновку, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні органи державного фінансового контролю мають право здійснювати заходи державного фінансового контролю (на виконання Постанови №561), в той час як Постанова № 303 припиняє проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю), а не заходів державного фінансового контролю на період воєнного стану.

Щодо призначення перевірки на підставі підпункту 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок, з огляду на ту обставину, що рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у справі №160/14023/21 вже надано правову оцінку за результатами моніторингу процедури закупівлі № UА-2020-09-04-003988-b, суд зазначає про таке.

Відповідно до частини другої статті 2 Закону №2939-XII, державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Згідно частини першої статті 5 Закону №2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель (ч. 2 ст. 5 Закону №2939-XII).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. (ч. 3 ст. 5 Закону №2939-XII).

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (ч. 6 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі»).

При цьому, суд зауважує і на наступному.

Порядок проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2013 р. № 631 (далі - Порядок № 631).

Пунктами 16, 17 Порядку №631 встановлено, що під час проведення перевірки закупівель проводиться документальна та/або фактична перевірка питань програми перевірки закупівель, а також аналіз інформації щодо проведення процедур закупівель, розміщеної в електронній системі закупівель, та інформації, що міститься в державних реєстрах та базах даних, відкритих для доступу органу державного фінансового контролю.

Під час документальної перевірки здійснюється контроль за дотриманням законодавства про закупівлі шляхом вивчення документів замовника. У разі ведення документообігу з використанням електронних засобів зберігання та обробки інформації керівником замовника або уповноваженою ним особою забезпечується безперешкодний доступ посадових осіб органу державного фінансового контролю до електронних документів та у разі потреби подання їх завірених копій на паперовому носії.

Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки (пункт 26 Порядок №631).

Таким чином, виходячи з аналізу норм, а саме: Закону № 922-VІІІ та Порядку №631, суд робить висновок, що законодавець чітко розмежовує види державного фінансового контролю, а саме: моніторинг процедури закупівлі та перевірку закупівлі. Вказані види державного фінансового контролю є окремими та самостійними, мають різну процедуру проведення та мають різні наслідки за результатами їх проведення.

Отже, суд зазначає, що проведений моніторинг процедури закупівлі, з урахуванням рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у справі №160/14023/21, яким надано правову оцінку за результатами моніторингу процедури закупівлі № UА-2020-09-04-003988-b, не може бути обставиною, яка виключає можливість призначення та проведення відповідачем перевірки закупівлі № UА-2020-09-04-003988-b.

А тому, суд зазначає, що вказані обставини свідчать про відсутність порушення контролюючим органом вимог законодавства, під час прийняття письмового рішення (наказа) щодо перевірки закупівлі № UА-2020-09-04-003988-b.

Поряд з цим, при вирішенні справи суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення…Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи ( справа «Проніна проти України», рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року)

Очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди умотивовувати свої рішення. Але дану вимогу не слід розуміти як таку, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовної заяви.

Згідно до ст. 139 КАС України в разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Керуючись ст. ст. 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовної заяви Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Горбалінський