Справа № 420/33190/23
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2024-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

27 лютого 2024 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Дубровна В.А, перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,
До суду з позовом звернувся адвокат Єрьоміна Вікторія Анатоліївна діюча в інтерасах ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_2 ) до Військової частини НОМЕР_1 (далі відповідач, В/ч НОМЕР_1 ), у якому, просить:
- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, яка виразилась у не нарахуванні та невиплаті ОСОБА_1 за період з 01 січня 2016 року по 28 лютого 2018 р. індексації грошового забезпечення в повному розмірі, відповідно до вимог Закону України Про індексацію грошових доходів населення, Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 року № 1078, з визначенням місяця, в якому відбулося підвищення посадових окладів військовослужбовців - січень 2008 року;
- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 Міністерства оборони України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 01 січня 2016 року по 28 лютого 2018 року індексації грошового забезпечення в повному розмірі, з урахуванням нарахованої та виплаченої індексації грошового забезпечення, відповідно до вимог Закону України Про індексацію грошових доходів населення, Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 року № 1078, з визначенням місяця, в якому відбулося підвищення посадових окладів військовослужбовців - січень 2008 року;
- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 Міністерства оборони України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суму невиплаченої індексації грошового забезпечення за період з 01 січня 2016 року по день фактичної виплати індексації грошового забезпечення включно за весь час затримки виплати забезпечення за період з 01 січня 2016 року по день фактичної виплати індексації грошового забезпечення включно за весь час затримки виплати.
Ухвалою суду від 05.12.2023 року позовну заяву залишено без руху, зобов`язавши позивача надати письмові пояснень щодо інших обставин пропуску строку звернення до суду та доказів на їх підтвердження, що об`єктивно перешкоджали позивачеві своєчасно реалізувати право на звернення до суду за захистом своїх прав у строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України.
На виконання даної ухвали суду, представником позивача надано до суду заяву, в якій наполягає на тому, що позивача виключено із списків особового складу військової частини та знято зі всіх видів забезпечення. При цьому, Позивачем не було одержано ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні, а саме розрахунку індексації грошового забезпечення та тільки після отримання відповіді на адвокатський запит Позивачу стало відомо про порушення його права щодо не нарахування зазначеної виплати протягом проходження служби.
Вирішуючи питання щодо дотримання строку звернення до суду з даним позовом, з урахуванням вказаних доводів представника позивача, суддя враховує наступне.
Відповідно до вимог ч.1 ст.122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду встановленого цим Кодексом або іншими Законами.
Умови проходження більшості видів публічної служби, у тому числі питання щодо оплати праці, регулюються як спеціальним законодавством, так і загальними нормами трудового законодавства, зокрема, статтею 233 Кодексу законів про працю України.
Спеціальним строком для звернення до суду у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні є тримісячний строк, установлений статтею 233 КЗпП України, у редакції Закону України від 01.07.2022 року № 2352-IX, який набрав чинності з 19.07.2022 року.
Так, відповідно до частин 1 та 2 ст.233 КЗпП України працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (ст.116 КЗпП України).
Відповідно до пункту 1 глави XIX «Прикінцеві положення» КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину, а тому визначені статтею 233 КЗпП України строки звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, відновили свою дію з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 року внаслідок відміни постановою Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 року №651 карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.
Враховуючи, що в періоді з 01 січня 2016 року по 28 лютого 2018 р., в якому відбулось порушення прав позивача на оплату праці, законодавство не обмежувало строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, а такий строк був введений в дію Законом України від 01.07.2022 року №2352-IX з 19.07.2022 року, то саме з 19.07.2022 року особи, права на оплату праці яких були порушені до цієї дати, мали звернутися до суду протягом трьох місяців, а з урахуванням дії на території України до 30.06.2023 року карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, тримісячний строк на звернення позивача до суду з цим позов повинен відраховуватися з 30.06.2023 року.
Отже, з урахуванням закінчення дії карантину з 01.07.2023 року підлягають застосуванню строки, визначені статтею 233 КЗпП України, в редакції Закону №2352-IX.
З огляду на вказане, довід представника позивача стосовно не обмеження будь-яким строком звернення до суду з даним позовом є необґрунтованим.
Разом з тим, суддя враховує, що відповідно до частини 2 ст. 233 КЗпП України у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, останній має право звернутися до суду у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (ст.116 КЗпП України).
Представник позивача стверджує, що вказане повідомлення не було одержано Позивачем при звільненні.
При цьому, матеріали позовної заяви не містять ні наказ про звільнення ОСОБА_1 з військової служби, ні письмове повідомлення відповідача про суми, нараховані та виплачені позивачу при звільненні. Отже, вказані обставини унеможливлюють встановити початок відліку строку для звернення до суду з даним позовом.
З огляду на викладене та враховуючи, що на момент відкриття провадження у справі матеріали позовної заяви не містять доказів отримання позивачем письмового повідомлення відповідача про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні, суддя вважає за необхідне визнати строк звернення до суду з даним позовом таким, що не є пропущеним.
При цьому, суддя роз`яснює відповідачу, що у випадку надання ним належних доказів того, що позивачем не дотримано строк звернення до суду, передбачений частиною 2 ст. 233 КЗпП України суд має право повернутися до питання щодо строку звернення до суду з цим позовом.
Питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху (ч. 8 ст. 171 КАС України).
Зазначений спір згідно із ст. 19 КАС України належить до юрисдикції адміністративних судів та має розглядатися в порядку адміністративного судочинства.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).
Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених в ч. 4 цієї статті (ч. 2 ст. 257 КАС України).
Статтею 258 КАС України передбачено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом сторін).
Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч. 7 ст. 262 КАС України).
Ознайомившись з матеріалами позовної заяви, судом встановлено, що позивачем пред`явлено вимоги, які згідно з ч. 6 ст. 12 КАС України належать до справ незначної складності (п. 20 ч. 1 ст. 4; ч. 2 ст. 12 КАС України), а тому відповідно до ч. 2 ст. 257, ч. 5 ст. 262 КАС України підлягають розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.
Враховуючи предмет і підстави позову, суд дійшов висновку про можливість призначити розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.
Таким чином, визнавши подані матеріали достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, керуючись статтями 120, 171, 243, 248, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України,
Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Запропонувати відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому даної ухвали надати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, або заяву про визнання позову.
До відзиву додаються:
1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.
2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 162 КАС України, відповідач зобов`язаний одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів надіслати позивачу.
У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Роз`яснити сторонам, що позивач має право подати до суду відповідь на відзив (ст. 163 КАС України), а відповідач - заперечення (ст. 164 КАС України) протягом п`ятиденного строку, відлік якого починається, відповідно: для позивача - з моменту отримання відзиву на позов, а для відповідача - з моменту отримання відповіді на відзив.
Відповідь на відзив та заперечення повинні відповідати вимогам ст. 162 КАС України. У разі подання відповіді на відзив або заперечення до них необхідно додати:
1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються викладені у них заперечення, якщо такі докази не надані іншою стороною;
2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив або заперечення і доданих до них доказів іншим учасникам справи.
У порядку ч. 4. ст. 9, ч. 1 та ч. 3 ст. 77 КАС України запропонувати позивачу надати суду протягом п`яти днів з дати отримання даної ухвали:
- всі наявні документи та пояснення, які на думку позивача мають значення для розгляду даної справи та підтверджують доводи позивача, крім тих, що вже надані з позовною заявою.
Зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 разом з відзивом на позовну заяву надати до суду належним чином засвідчені копії документів, а саме:
- накази про зарахування позивача до списків особового складу та виключення його зі списків особового складу Військової частини НОМЕР_1 ;
- докази письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені позивачу при звільненні.
- відомості стосовно того, який базовий місяць для розрахунку індексації (у разі нарахування та виплати індексації) був визначений позивачу за спірний період та підстави встановлення такого базового місяця індексації.
- докази вчинення або не вчинення оскаржуваних дій з їх нормативно-правовим обґрунтуванням.
Звернути увагу учасників справи, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними (ч. 9 ст. 79 КАС України).
Копію ухвали направити учасникам справи, разом з інформацією про їхні процесуальні права та обов`язки.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.А Дубровна