Справа № 280/5092/20
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2024-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

28 лютого 2024 року (09:30)Справа № 280/5092/20 СН/280/42/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Калашник Ю.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (69057, м.Запоріжжя, пр.Соборний, 158-Б, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

29 липня 2020 року до Запорізького окружного адміністративного суду (далі - суд) надійшов позов ОСОБА_1 (далі-позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (далі відповідач), в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати рішення відповідача, оформлене протоколом за номером 19 від 11.06.2020 щодо перерахунку позивачу пенсії за вислугу років з обмеженням її граничного розміру;

зобов`язати відповідача здійснити позивачу перерахунок та виплату пенсії за вислугу років з розрахунку 90% від суми місячного заробітку, зазначеного в довідці прокуратури Запорізької області від 03.06.2020 №18-314вих-20 без обмеження її граничного розміру, з урахуванням раніше проведених виплат.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 12.10.2020, позовні вимоги задоволено частково, зокрема:

визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області щодо проведення ОСОБА_1 перерахунку пенсії за вислугу років з 04.06.2020;

зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату пенсії за вислугу років з розрахунку 90% від суми місячного заробітку, зазначеного в довідці прокуратури Запорізької області від 03.06.2020 №18-314вих-20, з урахуванням раніше проведених виплат, з 01.03.2020;

в задоволенні решти вимог відмовлено;

стягнуто на користь ОСОБА_1 сплачену суму судового збору в розмірі 420,40 грн. (чотириста двадцять гривень 40 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 07.06.2021, апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2020 року у справі №280/5092/20 скасовано в частині зобов`язання Головного управління Пенсійного Фонду України в Запорізькій області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з розрахунку 90% від суми місячного заробітку і в цій частині в позові відмовлено, в іншій частині рішення суду залишено без змін.

Постановою Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 07.12.2023 у справі № 280/5092/20, касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12.10.2020 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 07.06.2021 у справі №280/5092/20 скасовано, справу № 280/5092/20 направлено на новий розгляд до Запорізького окружного адміністративного суду.

Ухвалою суду від 01.01.2024 справу прийнято до провадження суддею Калашник Ю.В. та призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при перерахунку пенсії пенсіонерам органів прокуратури має застосовуватися норма, що визначає розмір пенсії у відсотках, яка діяла на момент призначення пенсії. Оскільки, перерахунок пенсії пов`язаний із переглядом розміру вже призначеної пенсії, то при визначенні її розміру не може застосовуватися законодавство, яке прийняте після призначення пенсії, крім випадків покращення становища пенсіонера. Позивач зазначає, відповідач повинен був провести перерахунок призначеної пенсії на підставі довідки прокуратури Запорізької області, у відсотку, установленому на час її призначення, тобто 90%, без обмеження її граничним розміром, та з дати першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії, тобто з 01.03.2020.

Відповідач позов не визнав. У відзиві зазначає, що перерахунок пенсії проводиться за зверненням пенсіонера на підставі наданої довідки про заробітну плату з дати звернення за перерахунком пенсії. Оскільки заява про перерахунок пенсії із коректною заповненою довідкою про заробітну плату була подана 04.06.2020, то відповідно саме з цієї дати було проведено перерахунок пенсії. Також відповідач зазначає, що норми статті 2 Закону №3668-VI кореспондуються із положеннями частини п`ятнадцятої статті 86 Закону №1697-VІІ. Відтак, на осіб, яким пенсія перерахована відповідно до нормативно-правових актів, зазначених у статті 2 Закону № 3668-VI, та розмір якої перевищує максимальний розмір, встановлений цим Законом, поширюються приписи законодавства, чинні на час здійснення такого перерахунку.

Згідно зі ст. 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно з ч. 4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, суд визнав за доцільне вирішити справу за наявними в ній матеріалами, в порядку письмового провадження.

Суд, оцінивши повідомлені обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.

Суд зазначає, що направляючи справу на новий розгляд, Верховний Суд у постанові від 07.12.2023 зазначив, що «…питання обмеження пенсії максимальним розміром є похідним і повинно вирішуватись вже після вирішення питання щодо відсоткового розміру заробітної плати, який враховується для перерахунку пенсії, позаяк саме від зазначеної складової розрахунку залежить загальний розмір пенсії, який власне і підлягає обмеженню 10 прожитковими мінімумами, встановленими для осіб, які втратили працездатність, у разі наявності перевищення...

…Проте, судами попередніх інстанцій не зазначені, в якості встановлених обставин, вихідні дані заробітної плати прийнятої для розрахунку пенсії, застосований відсоток для її обрахунку та критерії застосування обмежень, у разі наявності для цього підстав.

На виконання цих вимог, суд першої інстанції взагалі не надавав оцінки відсотковому розміру заробітної плати, який має враховуватися при перерахунку пенсії з урахуванням вихідних даних.

Своєю чергою суд апеляційної інстанції не усунув зазначені недоліки, натомість констатував, що така розрахункова складова взагалі не є спірною у цій справі.

Водночас, у касаційній скарзі позивачка наполягає на протиправності дій пенсійного органу щодо перерахунку її пенсії з обмеженням у розмірі 60 %. Проте оцінка цим відсоткам судами попередніх інстанцій не надавалась…

…З урахуванням наведених позивачкою обставин та підстав позову, суди мали встановити до якої саме розрахункової суми застосовані обмеження та які саме.

Встановлення та оцінка уповноваженим судом зазначених вище обставин має важливе значення для дотримання норм матеріального та процесуального права з метою правильного вирішення спору по суті…».

Відтак, на виконання постанови Верховного Суду, належить встановити відсотковий розмір заробітної плати, який має враховуватися при перерахунку пенсії з урахуванням вихідних даних.

Із матеріалів справи судом встановлені такі обставини.

Позивач перебуває на обліку в ГУ ПФУ в Запорізькій області з 2011 року, у зв`язку із призначенням пенсії за вислугу років.

Після призначення пенсії за вислугу років позивач продовжила працювати в органах прокуратури.

Наказом прокурора області від 20.02.2020 № 283к позивача звільнено із займаної посади та органів прокуратури Запорізької області за власним бажанням, у зв`язку з виходом на пенсію з 21.02.2020 (на підставі статті 38 КЗпП України).

31 березня 2020 року позивач звернулась до відповідача засобами поштового зв`язку із заявою про здійснення перерахунку пенсії за вислугу років відповідно до довідки прокуратури Запорізької області від 25.03.2020 №18-192вих-20, у зв`язку із звільненням з органів прокуратури.

При розгляді заяви та доданої до неї довідки прокуратури Запорізької області від 25.03.2020 № 18-192вих-20 відповідачем виявлено помилку, а саме в періоді заробітної плати за 2015 рік були відсутні складові заробітної плати за вересень місяць, у зв`язку з чим листом №2860-2860/М-02/8-0800/20 від 17.04.2020 запропоновано позивачу надати нову коректну довідку про складові заробітної плати.

07.05.2020 позивачем надано довідку №18-252вих-20 від 05.05.2020 про складові заробітної плати/грошове забезпечення пенсії (за будь-які 60 календарних місяців роботи підряд перед призначенням/перерахунком пенсії), виданою прокуратурою Запорізької області. За результатами перевірки документів відповідачем встановлено, що в у вищезазначеній оновленій довідці були допущені арифметичні помилки, а саме виявлені розбіжності у сумах, зазначених у графах 2-9 з сумами попередньої довідки аналогічних граф. А тому, враховуючи даний факт, позивача листом повідомлено про необхідність надання ним коректної довідки.

04.06.2020 позивачем надано заяву про призначення/перерахунок пенсії та нову коректну довідку про складові заробітної плати №18-314вих-20 від 03.06.2020, виданої прокуратурою Запорізької області.

На підставі заяви позивача про перерахунок пенсії, з урахуванням коректної довідки від 03.06.2020 № 18-314вих-20, відповідачем з 04.06.2020 здійснено перерахунок пенсії за вислугу років з розрахунку 90% від суми місячного заробітку, про що свідчить протокол перерахунку пенсії (рішення №19) від 11.06.2020.

В той же час, перерахована позивачу пенсія була обмежена 10-ма прожитковими мінімумами для осіб, які втратили працездатність, а саме сумою 16380 грн.

Не погоджуючись з такими діями відповідача та розміром пенсії, яка їй виплачується, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Щодо зобов`язання відповідача здійснити перерахунок пенсії в розмірі 90% від суми місячного заробітку, то суд зазначає таке.

Позивач просить скасувати рішення відповідача оформлене протоколом за номером 19 від 11.06.2020.

Відповідно до вказаного протоколу, загальний процентний розрахунок пенсії від заробітку становить 90%.

Отже, станом на момент звернення до суду, процентний розмір пенсії позивача становив 90%.

Доказів зменшення розмірі пенсії до 60%, на момент звернення до суду, не надано.

В той же час, відповідно до наданих відповідачем документів, під час перерахунку пенсії 03.11.2020, відповідач зменшив процентний розмір до 60%.

Проте, вказане зменшення відбулось у листопаді 2020 року, а тому такі дії відповідача не є предметом розгляду у цій справі, оскільки позивач звернулась до суду із позовною заявою 29.07.2020.

Таким чином, відповідач в оскарженому рішенні від 11 червня 2020 року не відмовляв позивачу у перерахунку пенсії з розрахунку 90% від суми місячного заробітку, зазначеного в довідці про заробітну плату.

Натомість, відповідно до оскаржуваного рішення №19 від 11.06.2020, пенсія позивача розрахована у розмірі 90% від заробітку.

Судовому захисту підлягають порушені права чи інтереси особи, а не ті, що можливо/ймовірно будуть порушені у майбутньому.

Оскільки пенсія позивача на момент звернення до суду із цим позовом становила 90% від заробітку, то, відповідно, у цій частині права позивача порушені не були.

Отже, у задоволенні цих позовних вимог слід відмовити.

Щодо позовних вимог про здійснення перерахунку пенсії без обмеження максимальним розміром, суд зазначає таке.

За змістом статті 2 Закону України від 08.07.2011 №3668-VI «Про заходи щодо законодавчого забезпечення реформування пенсійної системи» (який набрав чинності 01.10.2011, далі - Закон № 3668-VI) максимальний розмір пенсії або щомісячного довічного грошового утримання (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною), призначених (перерахованих) відповідно до Закону України «Про прокуратуру», не може перевищувати десяти прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втратили працездатність.

Цим Законом було внесено зміни до статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» №1789-ХІІ, положення частини п`ятнадцятої якої викладено в аналогічній редакції.

При цьому абзацом першим пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону № 3668-VI встановлено, що обмеження пенсії (щомісячного довічного грошового утримання) максимальним розміром, встановленим цим Законом, не поширюється на пенсіонерів, яким пенсія (щомісячне довічне грошове утримання) призначена до набрання чинності цим Законом.

Абзацом другим цього пункту визначено, що пенсіонерам, яким пенсія (щомісячне довічне грошове утримання) призначена до набрання чинності цим Законом і в яких розмір пенсії (щомісячного довічного грошового утримання) перевищує максимальний розмір пенсії (щомісячного довічного грошового утримання), встановлений цим Законом, виплата пенсії здійснюється без індексації, без застосування положень частин другої та третьої статті 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» та проведення інших перерахунків, передбачених законодавством, до того часу, коли розмір пенсії (щомісячного довічного грошового утримання) відповідатиме максимальному розміру пенсії (щомісячного довічного грошового утримання), установленому цим Законом.

Отже, на думку суду, положення пункту 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону № 3668-VI спрямовані на врегулювання питань, які виникли у зв`язку із застосуванням Закону № 3668-VI стосовно осіб, у яких розмір пенсії на момент набрання чинності цим Законом перевищував максимальний розмір, а саме - надання права на отримання пенсії у розмірі, який перевищує максимальний, без можливості її перерахунку до моменту, коли такий розмір відповідатиме максимальному розміру пенсії. Водночас з моменту, коли особа набуде право на перерахунок, на розмір її пенсії будуть поширюватися загальні правила щодо обмежень.

Закон № 1789-ХІІ утратив чинність (крім окремих положень, які не стосуються спірних правовідносин) у зв`язку з набранням чинності Законом України «Про прокуратуру» № 1697-VII, за правилами абзацу шостого частини п`ятнадцятої статті 86 якого максимальний розмір пенсії (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною) не може перевищувати десяти прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втратили працездатність.

Ураховуючи наведене, з моменту набрання чинності Законом № 1697-VII - 15 липня 2015 року, питання призначення та перерахунку пенсій працівникам прокуратури врегульовувалися нормами цього Закону, зокрема статтею 86, частиною п`ятнадцятою якої були встановлені обмеження пенсії максимальним розміром.

При цьому, суд звертає увагу, що Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 21.12.2021 у справі №580/5962/20 відступив від висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 04.03.2021 у справі № 589/3997/16-а у подібних правовідносинах та сформувала правовий висновок, відповідно до якого пункт 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону № 3668-VI не скасовує обмеження максимального розміру пенсії, призначеної працівнику прокуратури до набрання чинності цим Законом, а встановлює особливе регулювання щодо застосування такого обмеження до осіб, яким пенсія призначена до набрання чинності Законом № 3668-VI, і в яких розмір пенсії на момент набрання чинності цим Законом перевищував максимальний розмір. Зокрема, шляхом надання права на отримання пенсії у розмірі, який перевищує максимальний, без можливості її перерахунку до моменту, коли такий розмір відповідатиме максимальному розміру пенсії. Водночас з моменту відповідності розміру пенсії максимальному розміру пенсії, - поширення на її розмір загальних правил щодо обмежень, установлених статтею 50-1 Закону № 1789-ХІІ, а з 14.10.2014 - абзацом шостим частини п`ятнадцятої статті 86 Закону № 1697-VII.

Судом із наданих відповідачем протоколів перерахунку пенсій встановлено, що внаслідок перерахунку пенсії позивача її розмір перевищив максимальний.

З огляду на наведене, на спірні правовідносини поширюються положення абзацу шостого частини п`ятнадцятої статті 86 Закону №1697-VII, які встановлюють обмеження пенсії десятьма прожитковими мінімумами, установленими для осіб, які втратили працездатність.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 30 березня 2023 року у справі № 580/5239/20.

Отже, позовні вимоги у частині здійснення перерахунку пенсії без обмеження її максимальним розміром також є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що приймаючи рішення про обмеження граничного розміру пенсії позивача, відповідач діяв обґрунтовано та на підставі чинного законодавства України.

Таким чином, підстави для задоволення позовних вимог - відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до статті 139 КАС України, судові витрати не підлягають відшкодуванню.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (69057, м.Запоріжжя, пр.Соборний, 158-Б, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, - відмовити повністю.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 28.02.2024.

Суддя Ю.В. Калашник