Справа № 260/8512/23
Суддя: Іванчулинець Д.В.
Дата ухвалення: 2024-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

16 лютого 2024 року м. Ужгород№ 260/8512/23
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Іванчулинця Д.В.,

при секретарі судових засідань Куля Т.Т.,

за участі сторін та осіб, які беруть участь у розгляді справи:

представника позивача Митровки Я.В.,

представника третьої особи Чимерис Т.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області (вул. Головна, буд. 91, смт. Буштино, Тячівський район, Закарпатська область, 90556, ), третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ КАРПАТ» (вул. Травнева, буд. 8, смт. Буштино, Тячівський район, Закарпатська область, 90556, ) про визнання рішення протиправним та нечинним, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ч. 3 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 16 лютого 2024 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено та підписано 26 лютого 2024 року.

02 жовтня 2023 року ОСОБА_1 (далі - позивач) в особі представника адвоката Митровки Ярослава Васильовича (далі представник позивача) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області (далі - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ КАРПАТ» (далі третя особа), якою просить:

1) визнати протиправним та нечинним рішення Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області від 18.08.2023 року №422 «Про затвердження детального плану території та надання дозволу на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у користування на умовах оренди»;

2) стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати, у томі числі на професійну правничу допомогу (а.с.1-13).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Рішенням Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області від 18 серпня 2023 року за № 422 «Про затвердження детального плану території та надання дозволу на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у користування на умовах оренди» затверджено детальний план території з метою визначення функціонального призначення земельної ділянки та відведення земельної ділянки у користування Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ КАРПАТ» на умовах оренди у межах с. Новобарово ур. «Рит» та за межами населених пунктів Буштинської територіальної громади, для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування будівель і спору об`єктів енергогенеруючих підприємств, установ і організацій. Також оскаржуваним рішенням та у зв`язку із затвердженням детального плану надано дозвіл ТОВ «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ КАРПАТ» на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок (розташованих у межах затвердженого детального плану) з метою подальшої передачі в оренду для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування будівель і споруд об`єктів енергогенеруючих підприємств, установ і організацій. Позивач вважає вказане рішення протиправним, незаконним та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим, звернувся з даним позовом до суду.

09 жовтня 2023 року ухвалою судді Закарпатського окружного адміністративного суду було відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.65, 66).

31 жовтня 2023 року на адреса суду від представника третьої особи, надійшли письмові пояснення з приводу позову, згідно змісту яких вбачається, що останній заперечує проти позову та просить суд відмовити позивачеві в задоволенні такого (а.с.70-80).

02 листопада 2023 року до суду представником позивача подано клопотання про перехід до розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження (а.с.96, 97).

02 листопада 2023 року представником позивача подано додаткові пояснення з приводу позову у зв`язку з надходженням до суду пояснень третьої особи щодо позову (а.с.98-104).

03 листопада 2023 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду клопотання представника ОСОБА_1 про перехід до розгляду за правилами загального позовного провадження адміністративної справи за № 260/8512/23 задоволено, та ухвалено перейти із спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи до розгляду справи за правилами загального позовного провадження (а.с.111-113).

06 листопада 2023 року до суду від представника відповідача надійшов письмовий відзив на позовну заяву, згідно змісту якого вбачається, що останній заперечує проти позовних вимог, вважає їх безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню, у зв`язку з чим, просить відмовити в задоволенні позову повністю (а.с.121-130).

18 грудня 2023 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було задоволено клопотання представника Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ КАРПАТ» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції та призначено провести підготовче судове засідання, призначене на 27 грудня 2023 року о 11:30 та всі подальші засідання за участю представника Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ КАРПАТ» в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (а.с.162, 163).

18 грудня 2023 року на адресу суду від представника позивача надійшли додаткові пояснення з приводу позову, у зв`язку з надходження до суду відзиву (а.с.167-172).

27 грудня 2023 року ухвалою суду було закрито підготовче судове засідання та призначення розгляд даної справи по суті (а.с.188, 189).

09 лютого 2024 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було задоволено клопотання представника Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції та призначено провести судове засідання, призначене на 16 лютого 2024 року о 14:00 за участю представника відповідача в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (а.с.213, 214).

Судові засідання неодноразово відкладалися з існуванням на те, об`єктивних причин.

16 лютого 2024 року представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з мотивів, наведених в позовній заяві, додаткових поясненнях та просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача 16 лютого 2024 року намагався під`єднати до судового засідання за допомогою відеоконференції поза межами приміщення суду. Зв`язок обривався, був не стабільний, останньому так і не вдалося під`єднатися до судового засідання. Оскільки в силу вимог, частини п`ятої статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справ, який подав відповідну заяву, судом вирішено розгляд справи не відкладати, а провести її за відсутності представника відповідача.

Представник третьої особи, у судовому засіданні, яке відбулося 16 лютого 2024 року, заперечував проти задоволення позовних вимог повністю, з мотивів наведених у письмових поясненнях з приводу позову та просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача та представника третьої особи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що Рішенням Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області від 18 серпня 2023 року за № 422 «Про затвердження детального плану території та надання дозволу на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у користування на умовах оренди» (далі - оскаржуване рішення) затверджено детальний план території з метою визначення функціонального призначення земельної ділянки та відведення земельної ділянки у користування Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ КАРПАТ» (далі - ТОВ «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ КАРПАТ») на умовах оренди у межах с. Новобарово ур. «Рит» та за межами населених пунктів Буштинської територіальної громади, для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування будівель і спору об`єктів енергогенеруючих підприємств, установ і організацій (а.с.16-21).

Також оскаржуваним рішенням та у зв`язку із затвердженням детального плану надано дозвіл ТОВ «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ КАРПАТ» на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок (розташованих у межах затвердженого детального плану) з метою подальшої передачі в оренду для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування будівель і споруд об`єктів енергогенеруючих підприємств, установ і організацій.

Позивач вважає вказане рішення протиправним у зв`язку з чим, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правової оцінки спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що при затвердженні детального плану території в межах с. Новобарово, ур. «Рит» та за межами населених пунктів Буштинської територіальної громади Буштинська селищна рада допустила порушення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Зокрема, згідно пункту 3 частини першої статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», детальний план території одночасно містобудівна документація на місцевому рівні та землевпорядна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», планування і забудова територій діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає взаємоузгодження державних, громадських та приватних інтересів під час планування і забудови територій.

Частиною шостою статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що склад, зміст, порядок розроблення та затвердження детального плану території визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно пункту 35 Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації (постанова Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 № 926) (далі - Порядок № 926), виконавчий орган сільської, селищної і міської ради, Київська та Севастопольська міські держадміністрації є замовником розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (комплексного плану, генеральних планів населених пунктів, детальних планів територій) (далі замовник), який організовує розроблення, внесення змін та подання проектів містобудівної документації на місцевому рівні на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради, незалежно від визначених відповідно до закону джерел фінансування.

Частиною восьмою статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що детальний план території розглядається і затверджується сільською, селищною, міською радою протягом 30 днів з дня його подання.

У відповідності до приписів частини першої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому законодавством порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні.

Частиною другою статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.

Згідно змісту частини третьої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити:

1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;

2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу «Охорона навколишнього природного середовища» або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості;

3) реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні;

4) проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні;

5) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію;

6) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Частиною четвертою статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику містобудівної документації.

Згідно п. 7-8 Порядку проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні (постанова Кабінету Міністрів України від 25.05.2021р. за № 555 (далі - Порядок № 555)), громадські слухання проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дати оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Інформація про проведення громадських слухань (час і місце проведення, вимоги до учасників громадських слухань згідно з цим Порядком) оприлюднюється одночасно із оприлюдненням проекту містобудівної документації на місцевому рівні (в одному інформаційному повідомленні), а також додатково в окремому інформаційному повідомленні на офіційному веб-сайті замовника розроблення містобудівної документації за п`ять робочих днів до визначеної дати проведення громадських слухань.

Інформаційне повідомлення про проведення громадських слухань повинно містити такі відомості:

- рішення сільської, селищної, міської ради про розроблення проекту містобудівної документації на місцевому рівні;

- завдання на розроблення містобудівної документації на місцевому рівні;

- відомості про замовника та розробника проекту містобудівної документації на місцевому рівні та підстави для його розроблення;

- інформацію про дату, час і місце проведення громадських слухань та умови участі в них;

- інформацію про час і місце, де у вільному доступі протягом п`яти календарних днів до дати проведення громадських слухань (у тому числі у вихідні дні та в неробочий час) можна ознайомитися з матеріалами проекту містобудівної документації на місцевому рівні на паперових чи інших твердих (матеріальних) носіях;

- інформацію про посадову особу замовника розроблення містобудівної документації, відповідальну за забезпечення організації розгляду пропозицій (зауважень), та адресу, за якою можуть надсилатися пропозиції (зауваження);

- матеріали щодо проекту містобудівної документації на місцевому рівні в повному обсязі відповідно до визначеного в установленому законом порядку складу та змісту, крім інформації, яка відповідно до закону становить державну таємницю або належить до інформації з обмеженим доступом.

Згідно частини сьомої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», для розгляду спірних питань, що виникають у процесі громадського обговорення, може утворюватися погоджувальна комісія.

Пунктом 10 Порядку № 555 встановлено, що на початку громадських слухань шляхом голосування затверджуються порядок денний та регламент проведення громадських слухань.

Кожен учасник громадських слухань має право подати пропозиції (зауваження), поставити запитання усно чи письмово.

У разі коли замовник розроблення містобудівної документації не може прийняти рішення про врахування відповідної пропозиції (зауваження) безпосередньо під час проведення громадських слухань, така пропозиція (зауваження) розглядається на погоджувальній комісії у визначеному порядку.

Відповідно до частини восьмої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в медіа, що поширюються на відповідній території, а також: розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах замовників містобудівної документації.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку, що громадські слухання містобудівної документації на місцевому рівні відбуваються оприлюдненням проектів містобудівної документації на місцевому рівні, наданням особам, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації на місцевому рівні, строку для подання таких пропозицій; безпосереднім поданням пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування; утворенням погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюдненням результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.

Такі висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 21.06.2018 у справі №826/4504/17.

Аналізуючи зміст вищенаведених законодавчих норм, які регламентують порядок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації, слід дійти висновку, що чинне законодавство передбачає цілу низку заходів, які мають на меті широку участь громадськості у прийнятті рішень з питань що стосуються розробки містобудівної документації, забезпечення участі громадськості вже на ранньому етапі процедури прийняття таких рішень, коли є всі можливості для розгляду різних варіантів і коли участь громадськості може бути найефективнішою.

З урахуванням вищенаведеного нормативного регулювання процедури затвердження детального плану території, а також правових висновків Верховного Суду, суд зауважує, що відповідач допустив наступні порушення процедури затвердження детального плану території в межах с. Новобарово, ур. «Рит» та за межами населених пунктів Буштинської територіальної громади:

Відповідач не забезпечив своєчасного оприлюднення прийнятого рішення про розроблення детального плану території в межах с. Новобарово, ур. «Рит» та за межами населених пунктів Буштинської територіальної громади, яке було прийнято 22 грудня 2022 року за № 317 на першому пленарному засіданні 11 сесії Буштинської селищної ради VIII скликання (а.с.22-25), що є порушенням пункту 1 частини третьої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідне рішення було опубліковано тільки 19 травня 2023 року вже разом із частиною проекту детального плану території.

Відповідач не забезпечив оприлюднення на своєму офіційному веб-сайті повного проекту детального плану території в межах с. Новобарово, ур. «Рит» та за межами населених пунктів Буштинської територіальної громади.

Так, на офіційному веб-сайті відповідача за посиланням - https://bushtyn.ska- gromada.goy.ua/news// розміщено частину проекту детального плану території в межах с. Новобарово, ур. «Рит» та за межами населених пунктів Буштинської територіальної громади (а.с.29-59), яка містить тільки текстові матеріали (пояснювальну записку та рішення відповідача про розроблення проекту детального плану).

Водночас у відповідності до вимог частини п`ятої статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», детальний план території складається із графічних і текстових матеріалів.

Ні графічні матеріали, ні інші складові частини проекту детального плану території в межах с. Новобарово, ур. «Рит» та за межами населених пунктів Буштинської територіальної громади (які наведені у переліку на сторінці 2 опублікованої на веб-сайті відповідача частини такого детального плану) відповідач не опублікував, а також не забезпечив вільний доступ до такої інформації громадськості, що є порушенням пункту 1 частини третьої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також відповідач не забезпечив належне проведення громадських слухань щодо проекту відповідного детального плану території.

Всупереч п. 7 Порядку № 555 відповідач не оприлюднив інформацію про проведення громадських слухань (час і місце проведення, вимоги до учасників громадських слухань) на власному офіційному веб-сайті (https://bushtynska-gromada.gov.ua/) за п`ять днів до проведення таких слухань.

Як вбачається із протоколу громадських слухань від 21 червня 2023 року (а.с.26-28) «публікація про початок процедури прийняття пропозицій громадськості щодо даного детального плану території була у газеті «Закарпатські оголошення» № 20 від 19 травня 2023 року (а.с.140-143) та в газеті «Робота гроші» № 20 від 19 травня 2023 року (а.с.136-139). Про будь-яку публікацію на офіційному веб-сайті селищної ради чи на інших ресурсах не вказується.

Разом з тим, «Повідомлення про оприлюднення документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку: Детальний план території з метою визначення функціонального призначення земельної ділянки у користування TOB «ЗEЛEHA ЕНЕРГІЯ КАРПАТ» на умовах оренди в урочищі «Рит», с. Новобарово, для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування будівель і споруд об`єктів енергогенеруючих підприємств, установ і організацій, було опубліковано на сайті Закарпатського обласного центру громадського здоров`я за посиланням https://phc.uz.ua/povidomlennia-pro-oprvliudnennia-dokumenta-derzhavnoho-planuvannia-ta-zvitu- pro-stratehichnu-ekolohichnu-otsinku-detalnvj-plan-tervtorii-z-metoiu-vyznachennia-funktsionalnoho-pryznachennia-zemelnoi-di/ (а.с.60).

Аналіз змісту вказаного повідомлення свідчить про його невідповідність вимогам, які передбачені пунктом 8 Порядку № 555, оскільки воно не містить: інформацію про час і місце, де у вільному доступі протягом п`яти календарних днів до дати проведення громадських слухань (у тому числі у вихідні дні та в неробочий час) можна ознайомитися з матеріалами проекту містобудівної документації на місцевому рівні на паперових чи інших твердих (матеріальних) носіях, оскільки зазначене приміщення Буштинської селищної ради не є доступним у вихідні дні та неробочий час.

З протоколу громадських слухань вбачається, що «За час наданий для прийняття пропозицій та зауважень стосовного даного детального плану до Буштинської селищної ради відповідні не надходили, а на питання які не стосуються детального плану відповіді буде надано селищним головою до таких відносяться електронні листи, які надійшли на електронну адресу Буштинської селищної ради та письмової заяви гр. ОСОБА_2 ».

Водночас у протоколі не зазначається з яких підстав заяву громадянина ОСОБА_2 було кваліфіковано як таку, що не стосується детального плану.

Крім того, у протоколі зазначається, що «Під час виступу було задано питання депутатом Буштинської селищної ради Терпак І.В. про те, що на землях в с. Вонігово від межі с. Новобарово ймовірно розміщені ділянки які перебувають в приватній власності (державні акти старого зразка), які не винесено в натуру та не розроблено технічної документації. Також: вніс пропозицію включити в даний проект детального плану квартал забудови для надання земельних ділянок жителям с. Новобарово для будівництва житлових будинків».

Разом з тим, протокол громадських слухань не містить будь-яких рішень щодо вказаної пропозиції та зауваження учасника громадських слухань - депутата Буштинської селищної ради Терпак І.В..

Так само у протоколі відсутні відомості про утворення погоджувальної комісії, хоча її утворення було обов`язкове відповідно до частини сьомої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 10 Порядку № 555, оскільки виникли спірні питання, які були висловлені ОСОБА_3 та не були враховані відповідачем.

При цьому обов`язок щодо врахування пропозицій та їх узгодження через погоджувальну комісію був покладений на замовника положеннями законодавства, а саме: пунктами 3 та 5 частини третьої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Наведене також може бути актуальним й щодо заяви ОСОБА_2 , залежно від її змісту.

Вищевказані моменти порушень процедури проведення громадських слухань безпосередньо свідчать про порушення відповідачем пунктів 3-5 частини третьої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також відповідач не забезпечив оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проекту детального плану території в межах с. Новобарово, ур. «Рит» та за межами населених пунктів Буштинської територіальної громади, що є порушенням пункту 6 частини третьої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Наведене є логічним наслідком порушення відповідачем процедури проведення громадських слухань та неврахування пропозицій та зауважень учасників таких громадських слухань.

Відтак, при прийнятті рішення Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області від 18 серпня 2023 року за № 422 «Про затвердження детального плану території та надання дозволу на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у користування на умовах оренди» не було дотримано процедуру затвердження детального плану території у частині опублікування проекту такого детального плану, процедуру проведення громадських слухань у частині порядку оголошення про їх проведення, розгляду та врахування пропозицій громадськості), а це своєю чергою с прямим порушенням ч. 2 ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (затвердження на місцевому рівні містобудівної документації. ... без проведення громадських слухань щодо проектів такої документації забороняється) та відповідно підставою для визнання відповідного рішення протиправним.

При цьому затвердження детального плану стало підставою для надання дозволу ТОВ «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ КАРПАТ» на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок з метою подальшої передачі в оренду для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування будівель і споруд об`єктів енергогенеруючих підприємств, установ і організацій.

Відтак надання дозволу на розробку проектів землеустрою є похідним від протиправного затвердження детального плану, а отже також є незаконним.

З огляду на це, суд зазначає, що оскаржуване рішення від 18 серпня 2023 року за № 422 підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Згідно зі статтею 144 Конституції України, органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Відповідно до частини першої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», місцева рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

У статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України у чинній редакції визначено терміни «нормативно-правовий акт» та «індивідуальний акт»: нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або мас визначений строк.

Отже, до нормативно-правових актів відносяться прийняті уповноваженими органами акти, які встановлюють, змінюють норми права, носять загальний чи локальний характер, розраховані на невизначене коло осіб та застосовується неодноразово.

Ненормативним (індивідуальним) правовим актам притаманні наступні ознаки:

а) спрямовуються на врегулювання конкретних (одиничних) актів соціальної поведінки;

б) поширюються лише на персонально визначених суб`єктів;

в) містять індивідуальні приписи (веління, дозволи), розраховані на врегулювання лише окремої, конкретної життєвої ситуації, тому їх юридична чинність (формальна обов`язковість) вичерпується одноразовою реалізацією;

г) не передбачають повторного застосування одних і тих самих юридичних засобів;

д) не мають зворотної дії в часі.

Аналогічна правова позиція щодо визначення поняття нормативно-правового акта викладена у рішеннях Конституційного Суду України від 27 грудня 2001 року № 20-рп/2001 у справі про укази Президії Верховної Ради України щодо Компартії України, зареєстрованої 22 липня 1991 року (абзац перший пункту 6 мотивувальної частини), від 23 червня 1997 року №2-зп у справі про акти органів Верховної Ради України (абзац четвертий пункту 1 мотивувальної частини), 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009 у справі про скасування актів органів місцевого самоврядування (пункт 4 мотивувальної частини).

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що детальний план території одночасно містобудівна документація на місцевому рівні та землевпорядна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території (пункт 3 ч. 1 статті 1); в свою чергу містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій (пункт 7 частини першої статті 1).

Відповідно до частини першої статті 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Згідно зі статтею 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», детальний план території деталізує положення генерального плану населеного пункту або комплексного плану та визначає планувальну організацію і розвиток частини території населеного пункту або території за його межами без зміни функціонального призначення цієї території.

При цьому аналіз положень ст. 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» дозволяє стверджувати, що детальний план відповідної частини території містять правові приписи нормативного характеру, які розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово. Це, зокрема, сукупність обов`язкових вимог до розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту або його частини.

Затверджуючи своїм рішенням містобудівну документацію місцева рада формує обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту (його частини), тобто здійснює нормативне регулювання відповідних відносин.

Верховний Суд вже розглядав справи, в яких аналізував правову природу містобудівної документації як правового акту та, відповідно, особливості розгляду судом справ цієї категорії.

Зокрема, у постановах від 15.05.2019 у справі № 363/3786/17, від 16.10.2019 у справі №363/3101/17 Велика Палата Верховного Суду, а також у постановах від 03.02.2020 у справі № 826/16737/18, від 14.07.2021 у справі № 260/20/19, від 20.09.2021 у справі № 809/1806/16 Верховний Суд дійшов висновку, що детальний план території, як і генеральний план населеного пункту, за своєю правовою природою та з огляду на процедуру прийняття, є нормативно-правовим актом.

У зв`язку із наведеним, рішення Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області від 18 серпня 2023 року за № 422 «Про затвердження детального плану території та надання дозволу на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у користування на умовах оренди» є нормативно-правовим актом.

У поясненнях третя особа вказує, що рішення Буштинської селищної ради № 317 від 22 грудня 2022 року «Про розроблення детальних планів території в населених пунктах в межах Буштинської селищної територіальної громади» нібито було оприлюднене на веб-сайті Буштинської селищної ради, а також в роздрукованому вигляді вказане рішення тривалий час з грудня 2022 року нібито розміщувалось в приміщенні Буштинської селищної ради на стенді оголошень.

Жодні докази, які б підтверджували такі твердження, ні третя особа, ні відповідач, до суду не надали, а відтак такі твердження є необґрунтованими.

На офіційний веб-сайт відповідача (https://bushtynska-gromada.gov.ua/) публікації відповідного рішення не має.

Третя особа у поясненнях зазначає, що твердження позивача про незабезпечення селищною радою належного проведення громадських слухань нібито спростовуються самим фактом проведення таких слухань.

Незаперечним є факт, що відповідно до протоколу громадських слухань присутніх було 158 осіб.

Однак, громадські слухання проводяться у конкретному визначеному порядку, недотримання якого має наслідком їх неналежність.

Відтак, неналежність та формальність проведення громадських слухань, як складової процедури громадського обговорення, свідчить й про необґрунтованість прийняття рішення про затвердження предмета таких громадських слухань (детального плану території).

Третя особа зазначає, що пункт 2 частини третьої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не зобов`язує замовника (у даному випадку Буштинську селищну раду) оприлюднювати графічну частину проекту детального плану території.

Таке тлумачення третьою особою відповідної норми є безпідставним, оскільки така норма безпосередньо вимагає від замовника опублікувати проект містобудівної документації на місцевому рівні, а не якусь його частину.

Натомість, як вже зазначалось судом, детальний плай території (як і його проект) має включати графічну частину.

Ба більше, такі складові графічної частини детального плану, як схема розташування території у планувальній структурі населеного пункту, план існуючого використання території, план червоних ліній, безпосередньо впливають на можливість мешканців відповідного населеного пункту визначити вплив планувальної організації та розвитку території на їх права та інтереси, оскільки дозволяють наочно ознайомитися із фактичним розташуванням відповідної території, її розміром, поширенням і т. д.

Посилання третьої особи на те, що оприлюднення таких графічних матеріалів щодо об`єкта енергетики в умовах воєнного стану становить істотну суспільну небезпеку і прямо заборонено постановою НКРЕКП за № 349 від 26.03.2022р. є недоречним.

Зокрема на момент затвердження детального плану, жодні об`єкти енергетики на відповідній території не розташовувалися.

Посилання третьої особи на те, що рішенням ради оборони Тернопільської області «Про запровадження та забезпечення заходів правового режиму воєнного стану в області» №11 від 09.03.2022 року обмеженою у доступі опублікування текстових та графічних матеріалів містобудівної документації на офіційних сайтах органів місцевого самоврядування, жодного чином не стосується спірних правовідносин у даній справі.

Твердження третьої особи про необхідність врахувати обмеження щодо оприлюднення (опублікування) відомостей, які містяться в графічних матеріалах з Державного земельного кадастру відповідно до постанови Кабінету Міністрів України за № 564 від 07 травня 2022 року «Деякі питання ведення та функціонування Державного земельного кадастру в умовах воєнного стану» також є недоречними, оскільки положення вищевказаної постанови тільки передбачають обмеження щодо доступу до даних Державного земельного кадастру, а не заборону.

Суд відхиляє такі твердження, оскільки ні відповідач, ні третя особа, в обґрунтування даного твердження не надали доказів, яким чином графічна частина проекту детального плану території в межах с. Новобарово, ур. «Рит» та за межами населених пунктів Буштинської територіальної громади підпадає під обмеження визначені постановою Кабінету Міністрів України за № 564 від 07 травня 2022 року.

Суд наголошу, що в даному випадку згідно приписів частини другої статті 77 КАС України обов`язок доказування правомірності свого рішення законодавцем покладено на відповідача суб`єкта владних повноважень.

В контексті заперечень третьої особи щодо наявності вільного доступу (у тому числі у вихідні дні та в неробочий час) до проекту детального плану у приміщенні Буштинської селищної ради, відхиляється судом у зв`язку з наступним.

Загальновідомою інформацією є графік роботи Буштинської селищної ради, а саме: в будні з 08:00 год. по 17:00 год., субота й неділя вихідні дні, дана інформація підтверджується відомостями розміщеними на офіційному сайті відповідача.

Суд наголошу, що вільний доступ передбачає можливість ознайомитися із проектом детального плану без отримання якогось певного дозволу, у тому числі у вихідні дні та в неробочий час. Однак, отримання доступу до проекту детального плану у вихідні дні та в неробочий час за рішенням ради на підставі звернення (клопотання) особи, як про це стверджує третя особа, не можна трактувати як вільний доступ до такого проекту. Ба більше, третя особа так і не заперечила, що фактично вільний доступ до проекту детального плану був відсутній у вихідні дні та неробочий час, обмежившись тільки посиланням на недоведеність позивачем робочого графіку відповідача.

Щодо факту присутності на громадських слуханнях 158 членів громади не свідчить про належне повідомлення громадськості (мешканців громади) про проведення громадських слухань.

Обставина належності повідомлення громадськості про проведення громадських слухань має бути підтверджена належними доказами, якими є, зокрема: витяги з офіційного веб-сайту замовника про опублікування відповідної інформації у визначеному постановою від 25 травня 2011 року № 555 обсязі за 5 днів до проведення таких слухань; копії інформаційних повідомлень про проведення громадських слухань також в обсязі, що визначений постановою від 25 травня 2011 року № 555.

Твердження третьої особи про те, що позивач намагається штучно виявити недоліки або припустити можливість наявності таких недоліків у процедурі громадського обговорення містобудівної документації задля створення ефекту протиправності та незаконності дій органу місцевого самоврядування, суд відхиляє, оскільки ТОВ «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ КАРПАТ» не враховувало специфіку адміністративного процесу, зокрема щодо: обов`язку суб`єкта владних повноважень доводити правомірність власного рішення (частини друга статті 77 КАС України) та обов`язок суду вживати визначені законом заходи необхідні для з`ясування всіх обставин у справі (частини четверта статті 9 КАС України).

Щодо заперечень третьої особи в контексті виступу депутата Буштинської селищної ради - Терпака І.В. на спірних громадських слуханнях, то дійсно таке за його змістом доцільно вважати зауваженням, а не пропозицією.

Разом з тим, наведене не спростовує обов`язок замовника зареєструвати таке зауваження та прийняти рішення про врахування чи відхилення такого зауваження.

Ігнорування зауваження є неприпустимим та суперечить меті проведення як громадських слухань, так і в цілому процедури громадського обговорення.

Що стосується твердження третьої особи про те, що перебування в межах детального плану територій земель приватної власності не є перешкодою для розробки, розгляду та затвердження містобудівної документації та не може порушити будь-яке речове право на землю, то таке є необґрунтованим та відхиляється судом, оскільки третя особа не враховує, що на підставі детального плану у державному земельному кадастрі формуються окремі земельні ділянки з відповідними кадастровими номерами, які будуть віднесені до комунальної власності.

В свою чергу, новосформовані земельні ділянки можуть бути сформовані шляхом накладення на земельні ділянки приватної власності, відомості про які не внесено до земельного кадастру або до державного реєстру речових прав, що може мати наслідком виникнення у майбутньому спорів щодо права власності на такі земельні ділянки.

За належного проведення громадських слухань, відповідач мав би забезпечити створення погоджувальної комісії, яка б мала перевірити обґрунтованість такого зауваження та прийняти щодо нього конкретне рішення.

У цьому контексті також абсолютно безпідставним є твердження відповідача про те, що територія, на яку розроблявся детальний план розташована поза межами населених пунктів, а отже зауваження депутата перебувало поза межами як компетенції громадських слухань, так і, в цілому, питання розгляду конкретної містобудівної документації.

Дане твердження відхилено судом, оскільки з матеріалів справи вбачається, що відповідачем затверджувалася проектна документація детального плану території в межах села Новобарово, урочище «Рит».

У своїх поясненнях третя особа стверджує, що створення погоджувальної комісії під час проведення громадських слухань не є обов`язковим.

З цього приводу суд зазначає, що частиною сьомою статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що формулювання «може утворюватися» пов`язано з тим, що така комісія може не утворюватися у випадку відсутності пропозицій та зауважень.

Разом з тим, абзацом 3 пункту 10 Порядку проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні (постанова КМУ під 25 травня 2011 № 555) імперативно передбачає, що у разі коли замовник розроблення містобудівної документації не може прийняти рішення про врахування відповідної пропозиції (зауваження) безпосередньо під час проведення громадських слухань, така пропозиція (зауваження) розглядається на погоджувальній комісії у визначеному порядку.

Тобто за наявності зауважень та неможливості безпосереднього врахування їх замовником, створення погоджувальної комісії є обов`язковим.

У поясненнях третьої особи стверджується про те, що селищною радою обґрунтовано не було забезпечено оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проекту детального плану території в межах с. Новобарово, ур. «Рит» та за межами населених пунктів Буштинської територіальної громади, оскільки, як вбачається з Протоколу громадських слухань «...За час наданий для прийняття пропозицій та зауважень стосовно даного Детального плану до Буштинської селищної ради відповідні не надходили...».

Однак підставою даного позову є фактична обставина - не оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості, що в свою чергу є логічним наслідком порушення відповідачем процедури проведення громадського обговорення, а отже її треба розглядати у зв`язку з усіма порушеннями відповідачем процедури громадською обговорення проекту детальною плану території, зокрема через призму неналежною оприлюднення детальною плану, повідомлення про проведення громадських слухань, ненадання вільного доступу до проекту містобудівної документації.

Необхідно розрізняти поняття «громадське обговорення» та «громадське слухання ».

Так, громадське слухання є лише частиною процедури громадського обговорення, яка визначена частиною третьою статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

В свою чергу, всі етапи громадського обговорення проекту детального плану території є взаємопов`язаними між собою та відповідно порушення щодо оприлюднення проекту детального плану має автоматичним наслідком порушення врахування та узгодження пропозицій громадськості, а порушення порядку оприлюднення інформації щодо проведення громадських слухань має наслідком порушення порядку проведення таких громадських слухань.

З цих же підстав необґрунтованим є твердження третьої особи про те, що позовна заява зводиться, по суті, до оскарження процедури громадських слухань, незгоди позивача з просторово-планувальними рішеннями детального плану території, а не з ухваленим рішенням Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області від 18 серпня 2023 року № 422.

Так, проведення належним чином громадських слухань, оприлюднення належним чином проектів містобудівної документації, врахування та узгодження пропозицій (зауважень) громадськості та інші дії замовника проектної документації, які передбачені статтею 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», є тими юридичними фактами, які підлягали перевірці судом у даній адміністративній справі, оскільки вони складають процедуру громадського обговорення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Саме недотримання замовником вимог щодо громадського обговорення проекту детального плану території й зумовлює протиправність оскаржуваного рішення про затвердження відповідного детального плану, оскільки частиною другою статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» імперативно передбачено, що затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.

Суд також звертає увагу, що оскаржуване рішення є нормативно-правовим актом, а отже на нього поширюються положення частини другої статті 245 КАС України, згідно якої, право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Позовна заява містить детальне обґрунтування належності позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано оскаржуване рішення, яке ніяким чином ні відповідач, ні третя особа не спростували.

Водночас стосовно окремих тверджень третьої особи в даному аспекті суд зазначає, що вони ігнорують те, що позивач очевидно є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано оскаржуване рішення у разі залишення його судом чинним, а отже наділений правом оскаржувати такий.

Доводи третьої особи про те, що «жодних доказів негативного випливу сонячної електростанції, якої на даний момент ще навіть не існує, позивач не навів», є недоречними, оскільки порушення прав позивача обумовлюється наявністю затвердженого з порушенням закону детального плану території у населеному пункті, в якому позивач проживає.

Згідно копії паспорта позивача, судом встановлено, що останній зареєстрований за адресою, на яку поширює свою дію оскаржуване рішення.

При чому, визначена у детальному плані площа землі під будівництво та експлуатацію сонячної електростанції становить майже всю вільну землю у межах села Новобарово, що у майбутньому позбавить як позивача, так й інших жителів села Новобарово, права отримати земельні ділянки у власність або користування для власних потреб (будівництва, сільського господарства, підприємницької діяльності) з урахуванням засад справедливості.

Варто зазначити, що судовому захисту підлягають тільки порушені права, свободи та інтереси, а не ті, які ймовірно будуть порушенні, тобто твердження позивача щодо можливого обмеження в майбутньому його права на отримання земельної ділянки у вищевказаному населеному пункті.

Однак, суд відхиляє твердження відповідача що позивач не є суб`єктом вищевказаних правовідносин, оскільки статтею 55 Конституції України встановлено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб та кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Наведений в поясненнях третьої особи перелік обставин, які нібито спростовують обґрунтованість вищевказаного твердження, є недоречним та відхиляється судом.

Аналізуючи положення пункту 4 Порядку проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні відповідач зазначає, що зміст наведеної норми свідчить про те, що законодавством визначено два способи оприлюднення проектів містобудівної документації, які не є взаємовиключними, а саме: 1) через засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території; 2) шляхом розміщення інформації на офіційному веб-сайті замовника містобудівної документації».

У цьому ж аспекті відповідач посилається на висновки Верховного Суду про те, що «розміщення замовником містобудівної документації інформації про дату, час та місце, де заінтересовані особи можуть ознайомитися з матеріалами проектів містобудівної документації є належним способом оприлюднення розроблених в установленому законодавством порядку проектів містобудівної документації та не становити порушень вимог пункту 4 Порядку №555» (постанови від 26.09.2023 у справі №380/14969/21, від 21.06.2018 у справі №826/4504/17, від 03.04.2019 у справі №509/4722/16-а, від 13.03 2020 у справі №320/6466/18).

Водночас такі висновки Верховного Суду є абсолютно нерелевантними до цієї справи та правовідносин, які виникли у даній справі, оскільки стосувалися минулої редакції Порядку № 555, яка вже не була чинна на момент настання спірних у даній справі правовідносин.

Пункт 4 Порядку № 555 на час виникнення спірних у цій справі правовідносин взагалі вже мав іншу редакцію та предмет регулювання,і навіть на момент його чинності - такий пункт регулював тільки порядок опублікування рішений про наданий дозволу па розробку проекту містобудівної документації.

Разом з тим, питання оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні на момент настання спірних правовідносин було врегульовано безпосередньо Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: пунктом 2 частини третьої статті 21 вказаного Закону, який безальтернативно передбачав і передбачає, що замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу «Охорона навколишнього природного середовища» або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості.

Водночас, як підтверджується безпосередньо долученими до відзиву відповідача видруківками газет «Закарпатські оголошення» № 20 від 19.05.2023 року та «Робота гроші» № 20 від 19.05.2023 року - інформаційні повідомленим Буштинської селищної ради у таких засобах масової інформації взагалі не містить інформуванні про час і місце, де у вільному доступі протягом п`яти календарних днів до дані проведення громадських слухань (у тому числі у вихідні дні та в неробочий час) можна ознайомитися з матеріалами спірного детального плану території. Так само на офіційному веб-сайті Буштинської селищної ради не опубліковано повного проекту відповідного детального плану, що не заперечується відповідачем.

Відтак, у цій частині заперечення відповідача ґрунтуються на неправильному визначенні нормативного регулювання спірних правовідносин, а отже є безпідставними та необґрунтованими.

Щодо твердження відповідача, оголошення про проведення громадських слухань по розробці детального плану було опубліковано ним одразу в двох виданнях - газеті «Закарпатські оголошення» випуск від 19.05.2023 №20 та «Робота Гроші» від 19.05.2023р. №20, суд зазначає таке.

Зазначені оголошення містили інформацію про назву містобудівної документації, її замовника, місце ознайомлення з проектом, розміщення матеріалів проекту на сайті селищної ради, дату та місце проведення слухань (21.06.2023). Крім того, оголошення, текст якого додано до проекту детального плану території в роздрукованому вигляді розміщувалось в приміщенні Буштинської селищної ради за адресою смт. Нуштиио, вул. Головна 91 на стендах оголошень.

Наведеними твердженням відповідач тільки підтвердив те, що таке оголошення не відповідає вимогам, які передбачені пунктом 8 Порядку № 555, оскільки воно не містить інформацію про час і місце, де у вільному доступі протягом п`яти календарних днів до дати проведення громадських слухань (у тому числі у вихідні дні та н неробочий час) можна ознайомитися з матеріалами проекту, містобудівної документації на місцевому рівні на паперових чи інших твердих (матеріальних) носіях, оскільки зазначене приміщення Буштинської селищної ради не є доступним у вихідні дні та неробочий час.

Ба більше, долучені до відзиву видруківки газет «Закарпатські оголошення» № 20 від 19.05.2023 року та «Робота гроші» № 20 від 19.05.2023 року тільки підтвердили припущення позивача, що разом із такими повідомленнями не були опубліковані матеріали щодо проекту детального плану, як того вимагають положення пункту 8 Порядку № 555.

Окрім того, відповідні інформаційні повідомлення у газетах «Закарпатські оголошення» № 20 від 19.05.2023 року та «робота гроші» № 20 від 19.05.2023 не містить й інших відомостей, які вимагаються пунктом 8 Порядку № 555, зокрема: відомості про рішення селищної ради про розроблення проекту містобудівної документації; відомості про замовника та розробника проекту містобудівної документації; відомості про час (місце та дата вказані) проведення громадських слухань та умови участі у них; відомості про посадову особу замовника, відповідальну за забезпечення розгляду пропозицій (зауважень) та адресу, за якою можуть надсилатися пропозиції (зауваження).

З урахуванням принципу офіційного з`ясування обставин в адміністративному судочинстві вказані обставини враховані судом при оцінці законності оскаржуваного рішення про затвердження детального плану території, в свою чергу підтверджують протиправність такого у даному конкретному випадку.

З огляду на вищевказане, будь-які твердження відповідача про те, що ним було забезпечено належний доступ громадськості до проекту спірного детального плану, а також забезпечено належне повідомлення про проведення громадського обговорення такого проекту (у тому в аспекті проведення громадських слухань) є недоречними та необґрунтованими, не підтвердженні належними та допустимими доказами.

Твердження відповідача про те, в оголошеннях про проведення громадського обговорення проекту Детального плану, опублікованих відповідачем у газеті «Закарпатські оголошення» випуск від 19.05.2023 №20 та «Робота Гроші» від 19.05.2023 №20, було зазначено про можливість подання пропозицій (зауважень) до проекту, а також зазначено дату проведення обговорення 21.06.2023 не повністю відповідає дійсності, оскільки жодних пропозицій таке оголошення не містить.

Разом з тим сама можливість подавати пропозиції та зауваження до проекту детального плану без доступу до фактичного змісту такого проекту є ілюзорною та не забезпечує реалізацію мети інституту громадських обговорень.

Без аналізу змісту проекту спірного детального плану надати певні обґрунтовані зауваження та пропозиції є неможливим.

Щодо посилання відповідача на те, що Законом України від 12.05.2022р. № 2259-IX «Про внесення змій до деяких законів України щодо функціонування державної служби та місцевого самоврядування у період дії воєнного стану» зупинено на період дії воєнного стану поширення на акти органів місцевого самоврядування положень п. 3 ч. 1 та ч. 4 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» (щодо обов`язку оприлюднювати такі акти та їх проекти), то таке посилання відхиляється судом у зв`язку із наступним.

Закон України № 2259-ІХ не скасовує на період дії воєнного стану обов`язок органу місцевого самоврядування дотримуватися власного регламенту та встановленого порядку прийняття рішень, у тому числі обов`язок оприлюднювати прийняті рішення.

Таким чином, вищевказаний закон жодних обов`язків відповідача щодо забезпечення належного проведення громадського обговорення проектів містобудівної документації, та тим паче не нівелює обов`язку відповідача оприлюднити проект такої містобудівної документації, яка сама по собі не є актом органу місцевого самоврядування, оскільки згідно з пункту 3 частини першої статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», детальний плай території одночасно містобудівна документація на місцевому рівні та землевпорядна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.

Ба більше, та обставина, що такий детальний план затверджується рішенням ради не змінює його правової природи як містобудівної та землевпорядної документації.

Судом встановлено в ході розгляду даної справи, що відповідач не дотримався встановленого порядку розробки та затвердження проекту детального плану території з метою визначення функціонального призначення земельної ділянки та відведення земельної ділянки у користування Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ КАРПАТ» на умовах оренди у межах с. Новобарово ур. «Рит» та за межами населених пунктів Буштинської територіальної громади, оскільки такий виготовлено та затверджено з порушенням вимог статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відтак як відповідач не забезпечив своєчасного оприлюднення прийнятого рішення про розроблення детального плану території, не забезпечив оприлюднення на своєму офіційному веб-сайті повного проекту детального плану (а тільки його частини), не забезпечив належне проведення громадських слухань щодо проекту відповідного детального плану території (у частині оприлюднення інформації про проведення громадських слухань. врахування пропозиції та зауважень громадськості, оприлюднення результатів розгляду пропозицій).

За наведених обставин, позовні вимоги підлягають задоволенню.

В силу вимог статті 139 КАС України, понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1073,60 грн., підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. 241, 243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області (вул. Головна, буд. 91, смт. Буштино, Тячівський район, Закарпатська область, 90556, ), третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕЛЕНА ЕНЕРГІЯ КАРПАТ» (вул. Травнева, буд. 8, смт. Буштино, Тячівський район, Закарпатська область, 90556, ) про визнання рішення протиправним та нечинним - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та нечинним рішення Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області від 18 серпня 2023 року за № 422 «Про затвердження детального плану території та надання дозволу на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у користування на умовах оренди».

3. Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області (вул. Головна, буд. 91, смт. Буштино, Тячівський район, Закарпатська область, 90556, ) судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1073,60 грн. (одна тисяча сімдесят три гривні шістдесят копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені Розділом VII КАС України).

СуддяД.В. Іванчулинець