Справа № 386/257/24
Суддя: Гут Ю. О.
Дата ухвалення: 2024-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 386/257/24
Провадження № 2-а/386/8/24
УХВАЛА

про залишення адміністративного позову без руху

28 лютого 2024 року смт. Голованівськ

Суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області Гут Ю. О.

розглянувши позовну заяву Голубенка Романа Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до дільничного офіцера поліції Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області Баланівського Ярослава Олеговича, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

Голубенко Роман Сергійович, який діє в інтересах ОСОБА_1 ,звернувся до суду з позовною заявою до дільничного офіцера поліції Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області Баланівського Ярослава Олеговича, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, шляхом направлення адміністративного позову засобами поштового з`язку 19.02.2024, який отримано судом 27.02.2024.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог п. 8 ч. 5 ст. 160, ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а саме:

- позовна заява не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналу письмового доказу, копії яких додано до заяви;

- до позовної заяви не додано документи про сплату судового збору виходячи з заявленої вимоги немайнового характеру, тоді як згідно підпункту 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в даній справі розмір судового збору становить 1211 грн. 20 коп.;

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року (справа № 543/775/17), яка є обов`язковою в силу ч. 5 ст. 242 КАС України, відступила від висновків Верховного Суду України, викладених у постанові від 13.12.2016 року (провадження № 21-1410а16), та зазначила, що відповідно до положень статей 3, 5 Закону № 3674-VI «Про судовий збір», серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Отже, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Частиною другою статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір».

Порядок сплати судового збору регулюється Законом України "Про судовий збір".

Частина друга статті 3 Закону України «Про судовий збір» містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а статтею 5 цього Закону визначено перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Крім цього, до адміністративного позову додано неякісно виготовлену копію оскаржуваної постанови, яка є нечитабельною.

При цьому, судом відзначається, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 169 КАС України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160, 169, 241, 243, 248, 256 КАС України, суддя

постановив:

Позовну заяву Голубенка Романа Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до дільничного офіцера поліції Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області Баланівського Ярослава Олеговича, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення- залишити без руху, надавши представнику позивача строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо представник позивача усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 КАС України.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Гут Ю. О.