Справа № 949/343/24
Суддя: Оборонова І.В.
Дата ухвалення: 2024-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №949/343/24
У Х В А Л А

про залишення без руху

22 лютого 2024 року суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Оборонова І.В., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Відділення поліції №1 (м.Дубровиця) Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області, третя особа на стороні відповідача: старший лейтенант СРПП Відділення поліції №1 (м.Дубровиця) Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області Подік Федір Петрович про скасування постанови серії ЕГА №1211578 від 19 жовтня 2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності на підставі ст.183 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- 1) визнати причини пропуску поважними та поновити строк на оскарження постанови серія ЕГА №1211578 від 19 жовтня 2023 року;

- 2) зупинити дію постанови про відкриття виконавчого провадження №73838588 від 16 січня 2024 року до закінчення розгляду справи по суті;

- 3) позов ОСОБА_1 до Відділення поліції №1 (м.Дубровиця) Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області про скасування постанови про серія ЕГА №1211578 від 19.10.2023 про притягнення до адміністративної відповідальності на підставі ст. 183 КУпАП - задоволити.

- 4) скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення серії ЕГА №1211578 від 19.10.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850,00 грн.;

- 5) справу про адміністративне правопорушення за ст.183 КУпАП закрити;

- 6) стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати, які складаються зі сплати судового збору у розмірі 605,60 грн.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України, суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП, постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Відповідно до ст. 222 КУпАП та з системного аналізу вказаних норм вбачається, що розгляд справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ст. 183 КУпАП, відноситься до компетенції органів Національної поліції. Працівники органів поліції, які мають спеціальні звання поліції мають накладати адміністративні стягнення та розглядають справи про адміністративні правопорушення від імені цих органів, однак, не можуть виступати самостійними суб`єктами владних повноважень, тобто окремо від державного органу, посадовою особою якого вони є, виносячи одноособові рішення.

Аналогічна правова позиція у подібних правовідносинах викладена у постановах Верховного Суду від 26 грудня 2019 року у справі № 724/716/16-а, від 09 квітня 2020 року у справі № 181/581/17 (2-а/181/17/17).

Суд звертає увагу, що органом Національної поліції, за даним позовом є Головне Управління Національної Поліції в Рівненській області, від імені якого діє, зокрема, старший лейтенант СРПП Відділення поліції №1 (м.Дубровиця) Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області Подік Федір Петрович, уповноважений накладати адміністративні стягнення та розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Однак, Головне Управління Національної Поліції в Рівненській області, як суб`єкт владних повноважень, у процесуальному статусі відповідача за поданим позовом позивачем не зазначено та не залучено.

Окрім того, як зазначено вище, позивачем у прохальній частині позовної заяви, заявлено вимоги: визнати причини пропуску поважними та поновити строк на оскарження постанови серія ЕГА №1211578 від 19 жовтня 2023 року, а також зупинити дію постанови про відкриття виконавчого провадження №73838588 від 16 січня 2024 року до закінчення розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

За приписами ч.1 ст. 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно зі ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до приписів п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Нормами ч. 6 ст. 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Отже, згідно вимог Кодексу адміністративного судочинства України заява про поновлення процесуального строку, подаються у вигляді окремого процесуального документу, відповідної форми і змісту, яка є додатком до позовної заяви, і не може бути заявлена як вимога у позовній заяві.

Щодо вимоги позивача про зупинення дії постанови про відкриття виконавчого провадження №73838588 від 16 січня 2024 року до закінчення розгляду справи по суті, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 150 КАС України, суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Частиною 2 ст. 150 КАС України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Системний аналіз наведених вище положень процесуального закону є підставою для висновку про те, що ними визначено дві самостійні підстави для вжиття судом заходів забезпечення позову. Так, у першому випадку заходи забезпечення позову можуть бути вжиті судом задля ефективного захисту прав позивача та гарантування виконання остаточного рішення суду у відповідній справі, а у другому випадку підставою для забезпечення позову є очевидна протиправність рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

Зазначені вище підстави є оціночними, а тому при розгляді та вирішенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову суд надає оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників процесу; наявності зв`язку між конкретним видом, що застосовується для забезпечення позову, і предметом позовних вимог, зокрема, чи спроможний такий вид забезпечення позову забезпечити фактичне виконання рішення суду у разі його задоволення; імовірності виникнення утруднень для виконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 151 КАС України позов може бути забезпечено: зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; забороною відповідачу вчиняти певні дії; встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Заява про забезпечення позову повинна відповідати приписам ст. 152 КАС України зокрема: Заява про забезпечення позову подається в письмовій формі і повинна містити: 1) найменування суду; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Частиною 1 ст. 153 КАС України передбачено, що заява про забезпечення позову подається: 1) до подання позовної заяви - до суду, до якого має бути подано позов за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позов за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 3) після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Із системного аналізу вимог наведених статей вбачається, що заходи забезпечення позову повинні відповідати і бути співмірними заявленим позовним вимогам, безпосередньо пов`язаними з предметом спору, необхідними і достатніми для забезпечення виконання судового рішення.

Однак, позивач не подав окремо від позову заяву про забезпечення позову та відсутнє обґрунтовання наявності існування якоїсь очевидної небезпеки заподіяння шкоди його правам, свободам та інтересам, підстав для вжиття конкретного заходу забезпечення позову до ухвалення рішення у справі № 500/8227/23.

Також заява подана без додержання вимог, встановлених статтею 161 КАС України, та містить такі недоліки.

У відповідності до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.1 ст.3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ч.1 ст.4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Також, п.6 ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, зокрема, за подання до адміністративного суду заяви про забезпечення доказів або позову - 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік", встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року у розмірі 3028 гривень.

Таким чином, за подання до адміністративного суду заяви про забезпечення позову судовий збір справляється у розмірі 908,40 грн.

Згідно з ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За наведених обставин, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом: уточнення складу учасників справи; подання до суду примірника заяви про визнання причин пропуску поважними та поновлення строку на оскарження постанови окремо від позову, із її обрунтуванням та доказами поважності причин його пропуску; подання до суду примірника заяви про забезпечення позову окремо від позову, де зазначити захід забезпечення позову, який належить застосувати та обґрунтування його необхідності, відповідно до вимог статті 152 КАС України; сплати судового збору у розмірі 908,40 грн. та подання суду доказів такої сплати.

На підставі викладеного, керуючись ст. 169 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділення поліції №1 (м.Дубровиця) Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області, третя особа на стороні відповідача: старший лейтенант СРПП Відділення поліції №1 (м.Дубровиця) Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області Подік Федір Петрович про скасування постанови серії ЕГА №1211578 від 19 жовтня 2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності на підставі ст.183 КУпАП - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення (отримання) копії даної ухвали для усунення недоліків та одночасно роз`яснити, що у разі не усунення недоліків в установлений в даній ухвалі строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького

районного суду

Рівненської області Оборонова І.В.