Справа № 140/36281/23
Суддя: Лозовський Олександр Анатолійович
Дата ухвалення: 2024-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2024 року ЛуцькСправа № 140/36281/23

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Лозовського О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у порядку письмового провадження) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся з позовом до Волинської митниці (далі митний орган, відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу від 20.11.2023 №733-ос «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 », поновлення на посаді головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці та стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за результатами проведеного дисциплінарного провадження Волинською митницею винесено наказ від 20.11.2023 №733-о про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 із займаної посади головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці відповідно до пункту 4 частини 1 статті 83, пункту 4 частини 1 статті 87 Закону України від 10.12.2015 №889-VIH «Про державну службу» за вчинення дисциплінарного проступку - порушення присяги державного службовця, передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 65 Закону України від 10.12.2015 №889-VIII «Про державну службу».

Позивач вважає наказ Волинської митниці від 20.11.2023 №733-о про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 протиправним і таким, що підлягає скасуванню.

Вказує, що відповідно до доповідної записки завідувача сектору з питань запобігання та протидії корупції Волинської митниці Божени Оксентюк від 14.09.2023 №7.3-09/55 була отримана інформація про те, що 14.09.2023 в адміністративному приміщенні Волинської митниці проводились невідкладні слідчі дії - обшуки в рамках кримінального провадження №0001213 від 24.07.2023, за ч.3 ст.368 КК України співробітниками слідчого управління СБ України та Генеральної прокуратури України в кабінетах Управління митних платежів, контролю митної вартості та митно- тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці та відділу митного оформлення №1 митного поста «Ягодин» Волинської митниці. Разом з цим обшуки проводились також за місцем проживання ОСОБА_1 .

Під час дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією отримано лист від ГУ Служби безпеки України від 25.09.2023 №6112459, відповідно до якого зазначено, що головному державному інспектору відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці ОСОБА_1 15.09.2023 в рамках кримінального провадження №0001213 від 24.07.2023, за ч.3 ст.368 КК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України. Також у ході дисциплінарного провадження, комісією здійснено моніторинг засобів масової інформації, за результатами якого встановлено, що факт затримання головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці ОСОБА_1 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України висвітлено в інтернет- ресурсах. Така інформація у ЗМІ, викликала суспільний резонанс та нанесла шкоду авторитету Волинської митниці та Держмитслужби, підриву довіри до Держмитслужби як органу публічної влади. Окрім того, вищевказані дії головний державний інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці ОСОБА_1 допустив в умовах воєнного стану.

Таким чином, на переконання Волинської митниці ОСОБА_1 , вчинив дисциплінарний проступок, а саме, порушення Присяги державного службовця, передбаченого п.1 частини 2 статті 65 Закону України від 10.12.2015 №889-VIII «Про державну службу».

Разом з тим, позивач вказує, що ні оскаржуваний наказ, ні подання дисциплінарної комісії, яке слугувало підставою винесення наказу про припинення державної служби не містить жодних конкретних обгрунтувань його прийняття, будь-які відомості про те, що ОСОБА_1 вчинив проступок проти інтересів служби взагалі відсутні, тобто відсутній факт будь-якої протиправної поведінки. Відповідачем не вказано, який саме позивачем вчинено проступок, яким підірвано довіру та авторитет державних органів України, що не є сумісним із подальшим проходженням останнім державної служби.

Також зауважує, що на момент звільнення і на момент подачі позовної заяви, кримінальне провадження в даній справі триває та будь-якого процесуального рішення відносно позивача, окрім як повідомлення про підозру, не винесено. Досудове розслідування триває, а відповідно до ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

З врахуванням викладеного просить позов задовольнити.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 27.12.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

У відзиві на позовну заяву відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив про те, що наказом Волинської митниці від 14.09.2023 №266 порушено дисциплінарне провадження, метою якого було визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку посадовою особою Волинської митниці - головним державним інспектором відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської області ОСОБА_1 .

Підставою для проведення дисциплінарного провадження стали факти, викладені в доповідній записці завідувача сектору з питань запобігання та протидії корупції Волинської митниці Божени Оксентюк від 14.09.2023 №7.3-09/55, а саме проведення 14.09.2023 співробітниками слідчого управління СБ України та Генеральної прокуратури України в кабінетах Управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці та відділу митного оформлення №1 митного поста «Ягодин» Волинської митниці невідкладних слідчих дій - обшуків в рамках кримінального провадження №0001213 від 24.07.2023, за ч. 3 ст.368 КК України. Разом з цим, обшуки проводились також за місцем проживання ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ).

15.09.2023 в рамках вказаного кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України позивачу повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Відповідач звертає увагу, що факт затримання головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД ОСОБА_1 за підозрою у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, висвітлено на різних інтернет-ресурсах, що призвело до суспільного резонансу не тільки серед мешканців Волинської області, а й по всій території України, що нанесло шкоду Волинській митниці та Держмитслужби, шляхом підриву довіри до Держмитслужби як органу публічної влади.

28.09.2023 головному державному інспектору відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД ОСОБА_1 було запропоновано надати пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження. Однак, 23.10.2023 ОСОБА_1 на підставі ст. 63 Конституції України відмовився від надання пояснень щодо подій, які відбулись 14.09.2023.

Зазначає, що згідно з ч. 1 ст. 62 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону № 889-VIII. Відповідно до частини першої статті 36 Закону № 889-VIII особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту: «Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки».

Так, з за результатом розгляду дисциплінарного провадження стосовно головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД ОСОБА_1 дисциплінарна комісія дійшла висновку про наявність у діях останнього дисциплінарного проступку проти інтересів державної служби, що суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до неї, як до посадової особи Волинської митниці, що призводить до приниження державної служби та унеможливлює виконання ним своїх обов`язків.

Тобто, перебуваючи на посаді державного службовця, на якого розповсюджується дія Закону №889-УШ, своїми діями в порушення Присяги державного службовця, позивач вчинив проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади, та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків на вказаній посаді. В той же час, за порушення Присяги державного службовця, державний службовець може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності лише шляхом звільнення з посади державної служби, адже законодавцем передбачено один винятковий вид дисциплінарної відповідальності - звільнення.

Таким чином, наказом Волинської митниці від 20.11.2023 №733-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 » припинено державну службу та звільнено 22.11.2023 ОСОБА_1 із займаної посади головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці відповідно до п.4 ч.1 ст.83, п.4 ч.1 ст.87 ЗУ від 10.12.2015 №889-VIII «Про державну службу» за вчинення дисциплінарного проступку - порушення Присяги державного службовця, передбаченого п.1 ч.2 ст.65 ЗУ від 10.12.2015 №889-VIII. Окрім цього, цим же наказом від 20.11.2023 №733-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 » розірвано 22.11.2023 контракт про проходження державної служби від 07.09.2021 №419, укладений з ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці.

При цьому відповідач вказує, що звільнення позивача у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби не пов`язано з кримінально- правовою кваліфікацією тих самих діянь, які, водночас, стали підставою для дисциплінарного провадження та кримінального провадження. Позивача звільнено із займаної посади, відповідно до п.4 ч.1 ст.83, п.4 ч.1 ст.87 ЗУ від 10.12.2015 №889-VIII «Про державну службу» за вчинення дисциплінарного проступку - порушення Присяги державного службовця, передбаченого п.1 ч.2 ст.65 ЗУ від 10.12.2015 №889-VIII «Про державну службу».

З огляду на встановленні дисциплінарним провадженням обставини, відповідач вважає, що митницею правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку, а тому наказ Волинської митниці від 20.11.2023 №733-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 », яким припинено державну службу та звільнено 22.11.2023 ОСОБА_1 із займаної посади головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці є законним та обгрунтованим.

З наведених підстав просить відмовити в задоволенні позову повністю.

Крім того, розгляд справи просить проводити в судовому засіданні за участю сторін.

Ухвалою суду від 12.01.2022 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін.

Дослідивши подані суду письмові докази, а також заяви по суті справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив наступні обставини.

14.09.2023 наказом Волинської митниці на підставі доповідної записки завідувача сектору з питань запобігання та протидії корупції Волинської митниці Божени Оксентюк порушено дисциплінарне провадження щодо головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД ОСОБА_1 .

10.11.2023 на ім`я начальника в. о. Волинської митниці скеровано подання Голови та членів дисциплінарної комісії, відповідно до якого рекомендовано застосувати до головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення, визначене пунктом 4 частини 1 статті 66 Закону України «Про державну службу» у вигляді звільнення з посади державної служби.

20.11.2023 Волинською митницею винесено наказ №733-о про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 із займаної посади головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці відповідно до п.4 частини 1 статті 83, пункту 4 частини 1 статті 87 Закону України від 10.12.2015 №889-VIH «Про державну службу» за вчинення дисциплінарного проступку - порушення Присяги державного службовця, передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 65 Закону України від 10.12.2015 №889-VIII «Про державну службу».

Позивач не погоджується з таким рішенням суб`єкта владних повноважень, тому звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з статтею 22 Конституції України конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані. При прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод.

Відповідно до статей 38, 43 Конституції України громадяни мають право брати участь в управлінні державними справами, користуються рівним правом доступу до державної служби, до служби в органах місцевого самоврядування.

Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується, а держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (надалі - Закон України «Про державну службу»).

Згідно з частиною 2 статті 1 Закону України «Про державну службу» встановлено, що державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 2 Закону України «Про державну службу» суб`єкт призначення - державний орган або посадова особа, яким відповідно до законодавства надано повноваження від імені держави призначати на відповідну посаду державної служби в державному органі та звільняти з такої посади.

Пунктом 10 частини 1 статті 2 Закону України «Про державну службу» встановлено, що службова дисципліна - неухильне додержання Присяги державного службовця, сумлінне виконання службових обов`язків та правил внутрішнього службового розпорядку.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини першої статті 4 Закону України «Про державну службу» державна служба здійснюється з дотриманням таких принципів: професіоналізму - компетентне, об`єктивне і неупереджене виконання посадових обов`язків, постійне підвищення державним службовцем рівня своєї професійної компетентності, вільне володіння державною мовою і, за потреби, регіональною мовою або мовою національних меншин, визначеною відповідно до закону; ефективності - раціональне і результативне використання ресурсів для досягнення цілей державної політики.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України «Про державну службу» державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Частиною 2 статті 9 Закону України «Про державну службу» встановлено, що державний службовець зобов`язаний виконувати накази (розпорядження), доручення керівника, видані в межах його повноважень, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Згідно з частинами 1 та 3 статті 36 Закону України «Про державну службу» особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту: Підписаний текст Присяги державного службовця є складовою особової справи державного службовця. Про складення Присяги державного службовця робиться запис у трудовій книжці державного службовця.

Відповідно до статті 61 Закону України «Про державну службу» службова дисципліна забезпечується шляхом: дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку; формування керівником державної служби у підпорядкованих державних службовців високих професійних якостей, сумлінного ставлення до виконання своїх посадових обов`язків, поваги до прав і свобод людини і громадянина, їхньої честі та гідності, а також до держави, державних символів України; поєднання керівниками усіх рівнів методів переконання, виховання і заохочення із заходами дисциплінарної відповідальності щодо підпорядкованих державних службовців; поєднання повсякденної вимогливості керівників до підпорядкованих державних службовців з постійною турботою про них, виявленням поваги до їхньої честі та гідності, забезпеченням гуманізму та справедливості.

Згідно із частиною 1 статті 64 Закону України «Про державну службу» за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

У відповідності до частини першої статті 68 Закону України «Про державну службу» дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення.

Частиною 2 статті 68 Закону України «Про державну службу» встановлено, що дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються):

- на державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А»: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії;

- на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В»: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

В свою чергу частина 1 статті 66 Закону України «Про державну службу» передбачає, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Частиною 1 статті 65 Закону України «Про державну службу» встановлено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками, в контексті частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» є:

1) порушення Присяги державного службовця;

2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення;

8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;

14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення;

15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Частинами 1, 2, 3, 4 та 8 статті 69 Закону України «Про державну службу» встановлено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», утворює керівник державної служби у кожному державному органі. Дисциплінарна комісія діє у складі не менше шести членів. До складу дисциплінарної комісії включаються державні службовці державного органу, представники виборного органу первинної профспілкової організації з числа державних службовців, а в разі відсутності профспілкової організації - представники державних службовців, обрані на загальних зборах (конференції) державних службовців державного органу, а також можуть включатися представники громадських об`єднань, які мають досвід роботи у сфері державного управління, державної служби або за юридичним фахом. Склад дисциплінарної комісії у державному органі затверджується наказом (розпорядженням) керівника державної служби. Засідання дисциплінарної комісії є правомочним, якщо на ньому присутні не менше двох третин її членів.

Згідно з частинами 9, 10 та 11 статті 69 Закону України «Про державну службу» встановлено, що дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Частинами 1 та 3 статті 73 Закону України «Про державну службу» визначено, що з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Відповідно до частин 1, 4 та 6 статті 74 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні. Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 75 Закону України «Про державну службу» перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Частиною першою статті 76 Закону України «Про державну службу» встановлено, що державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.

Згідно з частинами 1, 2, 5 та 6 статті 77 Закону України «Про державну службу» рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного вбачається, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених Законом України «Про державну службу» та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності, зокрема, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, державному службовцю може бути оголошена догана за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії.

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ, яка діє у складі не менше шести членів та засідання якої є правомочними, якщо на ньому присутні не менше двох третин її членів. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Аналіз наведеного дає суду дійти до висновку, що у разі коли державний службовець здійснив, за попередньою оцінкою, дисциплінарний проступок, що виражається у невиконанні або неналежному виконанні посадових обов`язків, що могло призвести або призвело до людських жертв, заподіяло значну матеріальну чи моральну шкоду фізичним або юридичним особам, державі, територіальній громаді він підлягає відстороненню від виконання посадових (службових) обов`язків за рішенням керівника державної служби або суб`єкта призначення.

Так, судом встановлено, що наказом Волинської митниці від 14.09.2023 №266 порушено дисциплінарне провадження, метою якого було визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку посадовою особою Волинської митниці - головним державним інспектором відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської області ОСОБА_1 .

Відповідно до доповідної записки завідувача сектору з питань запобігання та протидії корупції Волинської митниці Божени Оксентюк від 14.09.2023 №7.3-09/55 отримано інформацію про те, що 14.09.2023 співробітниками слідчого управління СБ України та Генеральної прокуратури України в кабінетах Управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці та відділу митного оформлення №1 митного поста «Ягодин» Волинської митниці проводились невідкладні слідчі дії - обшуки в рамках кримінального провадження №0001213 від 24.07.2023, за ч. 3 ст.368 КК України; обшуки проводились також за місцем проживання ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ).

Під час здійснення дисциплінарного провадження дисциплінарною комісією скеровано лист від 19.09.2023 №7.3-09/11337 до Головного управління Служби безпеки України щодо надання інформації про хід досудового розслідування кримінального провадження №0001213 від 24.07.2023, за ч. 3 ст.368 КК України.

26.09.2023 Волинською митницею отримано лист від Головного управління Служби безпеки України від 25.09.2023 №6112459, згідно якого головному державному інспектору відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Хміляруку Віталію Сергійовичу 15.09.2023 в рамках кримінального провадження №0001213 від 24.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

За результатом розгляду дисциплінарного провадження стосовно головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД ОСОБА_1 дисциплінарна комісія дійшла висновку про наявність у діях останнього дисциплінарного проступку проти інтересів державної служби, що суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до неї, як до посадової особи Волинської митниці, що призводить до приниження державної служби та унеможливлює виконання ним своїх обов`язків.

Тобто, головний державний інспектор відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД ОСОБА_1 перебуваючи на посаді державного службовця, на якого розповсюджується дія Закону №889-УШ, своїми діями в порушення Присяги державного службовця, вчинив проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади, та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків на вказаній посаді.

В подальшому, наказом Волинської митниці від 20.11.2023 №733-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 » припинено державну службу та звільнено 22.11.2023 року ОСОБА_1 із займаної посади головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці відповідно до п.4 ч.1 ст.83, п.4 ч.1 ст.87 ЗУ від 10.12.2015 №889-VIII «Про державну службу» за вчинення дисциплінарного проступку - порушення Присяги державного службовця, передбаченого п.1 ч.2 ст.65 ЗУ від 10.12.2015 №889-VIII «Про державну службу».

Цим же наказом від 20.11.2023 №733-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 » розірвано 22.11.2023 контракт про проходження державної служби від 07.09.2021 №419, укладений з ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці.

В свою чергу, з аналізу наявних в матеріалах справи документів та матеріалів вбачається, що підставою для винесення оскаржуваного в межах даної справи наказу про застосування дисциплінарного стягнення, стали висновки, наведені в поданні Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Державної митної служби України від 20.10.2023, а саме порушення позивачем присяги державного службовця, що виявилось у вчиненні ним проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади, що призвело до приниження авторитету Волинської митниці.

При цьому як вбачається з висновків подання, за результатами дисциплінарного провадження підтверджено наявність у діях ОСОБА_1 вчинення таких дисциплінарних проступків, як порушення Присяги державного службовця та дії, що шкодять авторитету державної служби.

Проте, як зазначалось вище, згідно з пунктом 1 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» одним із дисциплінарних проступків є порушення Присяги державного службовця.

Зазначені вище факти, які містяться у відкритих джерелах, а також набуття розголосу про зазначені події у засобах масової інформації нанесли шкоду Держмитслужбі у вигляді підриву довіри та репутаційних втрат з огляду на рівень посади, яку займав позивач.

Тобто, перебуваючи на посаді головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД, як державного службовця, на якого розповсюджується Закон №889-VIII, своїми діями в порушення Присяги державного службовця, ОСОБА_1 вчинив проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призвело до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Однак, суд не погоджується з такими висновками митного органу з огляду на наступне.

Згідно частини першої статті 74 Закону України від 10.12.2015 №889-VІІІ - дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Відповідно до пункту 33 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання. Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Разом з тим, з досліджених матеріалів справи слідує, що а ні оскаржуваний наказ, а ні подання дисциплінарної комісії не містить жодних конкретних обгрунтувань та пояснень щодо порядку визначення та/або виду характеру, нібито вчиненого дисциплінарного позивачем проступку та способу його врахування при визначенні виду дисциплінарного стягнення; характеристики обставин, за яких нібито вчинено порушення та спосіб їх врахування при визначенні виду дисциплінарного стягнення; обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність за, нібито вчинення описаних порушень та способу їх врахування при визначенні виду дисциплінарного стягнення; результатів оцінювання службової діяльності головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці ОСОБА_1 ; наявності заохочень та стягнень та ставлення ОСОБА_1 до державної служби; будь-які відомості про те, що ОСОБА_1 вчинив проступок проти інтересів служби взагалі відсутні, тобто відсутній факт будь-якої протиправної поведінки.

Відповідно до частини другої статті 77 Закону України від 10.12.2015 №889-VIII, у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Разом з тим, згідно частини першої, підпункту 1 частини 2 статті 65 Закону України №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Дисциплінарними проступками є в т. ч.: 1) порушення Присяги державного службовця.

На думку суду, митний орган не дослідив та не зазначив, яка складова чи зміст вчиненого позивачем дисциплінарного проступку свідчать про порушення Присяги держслужбовця та які наслідки вчинення таких дій, що настали, можуть свідчити про необхідність застосування до позивача найсуворішої міри відповідальності, як державного службовця.

У постанові від 25.11.2021 у справі №826/6038/15 Верховний Суд зазначив, що присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання державного службовця. Наведений висновок міститься у рішенні Конституційного Суду України від 11.03.2011 у справі № 2-рп/2011.

Верховний Суд зазначив, що порушення Присяги слід розуміти як скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Звільнення за порушення Присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.

ВС зауважив, що передумовою звільнення державного службовця за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, з підстави припинення державної служби за порушення Присяги мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування. При цьому необхідно враховувати, що наслідком вчинення дисциплінарного правопорушення можуть бути припинення державної служби за порушення Присяги або звільнення, які є санкціями різних рівнів відповідальності і не можуть застосовуватись як альтернативні.

Державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок, не може бути звільнений за порушення Присяги, якщо цей проступок не можна кваліфікувати як порушення Присяги.

Припинення державної служби за порушення Присяги є найсуворішою санкцією відповідальності державного службовця, який вчинив діяння, несумісне з посадою. Тому рівень юридичних гарантій захисту прав зазначеної особи в процедурах вирішення питань застосування такої відповідальності має бути не меншим, ніж під час звільнення з державної служби за вчинення дисциплінарного правопорушення, з дотриманням порядку та строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Аналізуючи текст Присяги державних службовців, вбачається, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тобто, як порушення Присяги, так і дисциплінарне правопорушення можуть бути наслідком недодержання, порушення державним службовцем як правових, так і етичних (моральних) засад проходження публічної служби.

Таким чином, припинення державної служби у зв`язку з порушенням Присяги та дисциплінарна відповідальність можуть бути наслідком існування схожих фактичних підстав у разі вчинення достатньо близьких за характером одне до одного дисциплінарного або іншого правопорушень. Однак вони не є ідентичними, а є заходами різних видів відповідальності.

Звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли державний службовець скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

ВС відзначив, що державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок, не може бути звільнений за порушення Присяги, якщо цей проступок не можна кваліфікувати як порушення Присяги.

Враховуючи, що звільнення за порушення Присяги є найсуворішою санкцією відповідальності державного службовця, суд зауважує, що у спірному наказі не наведено достатніх мотивувань, чому саме ймовірне порушення позивачем норм законодавства кваліфіковано як порушення Присяги, а не як дисциплінарне правопорушення. Спірний наказ не містить обґрунтованих мотивувань того, яким чином дії, вчинені позивачем, є такими, що підривають довіру до Волинської митниці як до носія влади та дискредитують систему органів Держмитслужби.

За таких обставин і такого правового врегулювання суд погоджується з твердженням позивача про протиправність наказу про звільнення позивача з посади головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД, оскільки звільнення за порушення Присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 13.02.2019 у справі № 803/1303/16 та від 05.06.2019 у справі № 826/13803/16.

Всупереч наведеному, суд зауважити, що згідно матеріалів дисциплінарної комісії, зокрема подання, не вбачається в чому проявився дисциплінарний проступок з боку позивача, що став підставою для його звільнення згідно пункту першого частини другої статті 65 Закону України №889-VІІІ, оскільки приймаючи оскаржуваний наказ відповідач не обгрунтував підстав для кваліфікування встановленого з боку позивача проступку за вказаними положеннями. Відповідач не визначив обставин, які вказують на вчинення позивачем проступку, який порочить його як державного службовця та дискредитує митницю, що є порушенням Присяги державного службовця.

Враховуючи те, що підставою для проведення дисциплінарного провадження відносно позивача стало порушення відносно головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці ОСОБА_1 кримінального провадження №0001213 від 24.07.2023, за ч.3 ст.368 КК України, суд зазначає, що відповідно до статті 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Крім того, як на момент звільнення позивача з посади, так і на момент розгляду даної справи, кримінальне провадження №0001213 від 24.07.2023 триває та будь-якого процесуального рішення відносно позивача не винесено. Досудове розслідування триває.

Разом з тим, варто зауважити, що в матеріалах дисциплінарної справи міститься позитивна характеристика ОСОБА_1 , надана в.о. заступника начальника управління-начальника ВКМВ УМПКМВ та МТР ЗЕД - Лариси Яновець, згідно якої позивач зарекомендував себе як кваліфікований, сумлінний спеціаліст, який володіє усіма необхідними професійними знаннями та навичками для виконання своїх посадових обов`язків; довідка від 26.09.2023 №7.3-12/273, видана в.о. начальника управління по роботі з персоналом ОСОБА_2 , згідно якої ОСОБА_1 , головному державному інспектору відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці за сумлінне виконання посадових обов`язків, особистий внесок за розвиток митної справи, забезпечення державної митної політики та захисту економічних інтересів України - оголошено подяку в.о. начальника Волинської митниці відповідно до наказу від 23.06.2022 №519-о; довідка від 26.09.2023 №7.3-12/274, видана в.о. начальника управління по роботі з персоналом - Оксаною Артеменко про те, що станом на 25.09.2023 у ОСОБА_1 , головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці - діючі дисциплінарні стягнення відсутні.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку суду, встановлені за результатами дисциплінарного провадження дисциплінарні проступки, які проявились у порушенні ОСОБА_1 присяги державного службовця та дії, що шкодять авторитету державної служби, не знайшли своє підтвердження під час розгляду даної адміністративної справи та не є вчинком, який дискредитує систему митних органів, відтак, не може бути підставою для звільнення.

Відповідачем не доведено правомірність оскаржуваного наказу з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 КАС України, оскільки не було надано належних та допустимих доказів, які б спростовували наведені вище факти та обставини, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов підлягає задоволенню шляхом визнання протиправним та скасування наказу Волинської митниці від 20.11.2023 №733-ос «Про припинення державної служби.»

З огляду на те, що встановлено протиправність звільнення позивача з посади, суд вважає, що вимога щодо поновлення ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці підлягають задоволенню з 23.11.2023, оскільки позивача звільнено із займаної посади з 22.11.2023.

Відповідно до пунктів 2, 3 частини першої статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Керуючись статтею 371 КАС України, суд вважає за необхідне допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення позивача на посаді.

Відповідно до статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 72-74, 77, 139, 241-246, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Волинської митниці (44350, Волинська область, Ковельський район, село Римачі, вулиця Призалізнична, будинок 13, ) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Волинської митниці від 20.11.2023 №733-ос «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 ».

Поновити ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці, з 23.11.2023.

Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу контролю митної вартості управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Волинської митниці підлягає до негайного виконання.

Рішення набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 255 КАС України, та може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.А. Лозовський