Справа № 520/3454/24
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2024-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

26 лютого 2024 р. № 520/3454/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Волошин Д.А., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо відмови ОСОБА_1 , що полягає в незастосуванні статті 8 Закону України «Про підвищення престижності шахтарської праці» при розрахунку пенсії;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області зробити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 відповідно до статті 8 Закону України «Про підвищення престижності шахтарської праці», а саме в розмірі 80 відсотків заробітної плати (доходу) застрахованої особи, визначеної відповідно до статті 40 цього Закону, з якої обчислюється пенсія, але не менш як три розміри прожиткового мінімуму, встановленого для осіб, які втратили працездатність, з дати призначення пенсії, а саме з 19.05.2021.

Ухвалою судді від 09.02.2024 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом та доказів поважності причин його пропуску.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху доставлена представнику позивача до електронного кабінету у системі "Електронний суд" 09.02.2024 о 19:33, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Від представника позивача 19.02.2024 до Харківського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" надійшла заява про поновлення процесуального строку.

У заяві представник позивача зазначила обґрунтування причин пропуску позивачем шестимісячного строку звернення до суду, вказавши, що пенсія позивачу була призначена за рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 29.10.2021 по справі № 200/11096/21, яке набрало чинності 25.01.2022. У лютому 2022 року позивач повернувся до м. Ровеньки, Луганської області, де знаходилося все його майно, а з 24.02.2022, з початком військової агресії Російської Федерації проти України, позивач опинився в окупації, де зараз і перебуває. Представник позивача вказує, що отримувати пенсію позивач немає змоги в умовах окупації, а тому знати про розмір пенсії він не міг. У свою чергу, Адвокатське об`єднання «Лєдаправо», яке повинно було за договором здійснювати перевірку призначеної позивачу пенсії, на деякий час зупинило роботу, в зв`язку з повномасштабним вторгненням. Вказує, що влучення снаряду в приміщення офісу представника позивача призвело до втрати всіх документів клієнтів адвокатського об`єднання, в тому числі й номеру телефону, за якими можна було зв`язатися з позивачем, тому лише в жовтні 2023 року, після того як вдалося поновити зв`язок з ОСОБА_1 через месенджер «WhatsApp», адвокатом відновилася робота з захисту прав та інтересів позивача. Також, представник позивача надав скріншот запису зі сторінки у фейсбуці АО "ЛЄДАПРАВО", в якому міститься інформація про влучення ракети в офіс представника позивача. Представник позивача зазначив, що ним 23.10.2023 було направлено адвокатський запит до пенсійного органу щодо пенсійного забезпечення позивача та лише 30.11.2023 представник позивача отримав відповідь та розрахунок страхового стажу позивача. Представник позивача зазначає, що саме з 30.11.2023 стало відомо про порушення прав позивача та про виплату йому пенсії в неналежному розмірі. Просив поновити позивачу строк звернення до суду.

Дослідивши вказану заяву, суд зазначає наступне.

Частинами 1 та 2 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Окрім того, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами №22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства», пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Суд зазначає, що Верховним Судом у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного, останньою у часі практикою, сформовано правові висновки у постанові від 31 березня 2021 року по справі № 240/12017/19 щодо строку звернення до адміністративного суду у спірних правовідносинах.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у вказаній постанові зазначає наступне: "Верховний Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

У свою чергу, суд наголошує на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву."

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 03.11.2022 №560/15534/21.

Слід зауважити, що позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд, зокрема, зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області зробити перерахунок та виплату його пенсії з дати призначення пенсії, а саме з 19.05.2021. Отже, правовідносини, з приводу яких позивач звернувся до суду, виникли з дати призначення йому пенсії, тобто з 19.05.2021, водночас з цим позовом позивач звернувся до суду 07.02.2024, тобто з істотним пропуском строку, визначеного частиною 2 статті 122 КАС України.

Суд не приймає до уваги доводи представника позивача щодо того, що про порушення своїх прав позивач дізнався лише 30.11.2023, після отримання від пенсійного органу розрахунку пенсії позивача на запит представника позивача, оскільки дана обставина не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач (представник позивача) почав вчиняти дії щодо реалізації права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку, оскільки такі дії позивач почав вчиняти більш ніж через 2 роки з моменту призначення йому пенсії (з 19.05.2021).

Посилання представника позивача на те, що через влучення снаряду в будівлю, де був розміщений офіс Адвокатського об`єднання "ЛЄДАПРАВО", на підтвердження чого надано скріншот зі сторінки Адвокатського об`єднання "ЛЄДАПРАВО" у соціальній мережі "Facebook", було втрачено всі документи клієнтів адвокатського об`єднання, в тому числі й номер телефону, за якими можна було зв`язатися з позивачем, та лише в жовтні 2023 року, після того як вдалося поновити зв`язок з позивачем, адвокатом відновилась робота з захисту прав та інтересів позивача, суд не приймає до уваги, оскільки зазначене не є поважною підставою для поновлення строку звернення до суду в розумінні чинного КАС України та роздруківка скріншоту з соціальної мережі "Facebook" не є належним доказом наявності викладених представником позивача обставин.

Суд також критично ставиться до посилання представника позивача на те, що в лютому 2022 року позивач поїхав до м. Ровеньки Луганської області, де знаходилось все його майно та з 24.02.2022 опинився в окупації, де перебуває й зараз, оскільки суду не надано жодного документального підтвердження зазначених фактів.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що обставини, якими представник позивача обґрунтовує поважність пропуску строку звернення до суду за захистом прав позивача є неповажними та викладені представником позивача обставини не підтверджені жодними доказами.

Таким чином, позивач так і не навів достатніх та переконливих аргументів на підтвердження наявності об`єктивних, непереборних та істотних перешкод на звернення позивача до суду, які б завадили йому звернутися з цим позовом протягом встановленого законом строку, а тому наведені позивачем обставини суд визнає недостатніми для висновку про те, що позивач своєчасно звернувся до суду.

З огляду на викладене, суд робить висновок про відсутність підстав для поновлення строку звернення позивача до суду.

Згідно пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно пункту 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву позивача про поновлення процесуального строку - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.А. Волошин