Справа № 520/3172/24
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2024-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

27 лютого 2024 року Справа № 520/3172/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Олексій Котеньов, розглянувши клопотання позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області (вул. Космічна, буд. 21, 2 під`їзд, поверхи 8-9,м. Харків, 61145, ) про визнання дій протиправними та скасування витягів, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області щодо формування та видачі ОСОБА_1 Витягів № НВ-023 від 20.12.2023 та № НВ 024 від 30.01.2024 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 площею 0,10 га по АДРЕСА_2 ;

- скасувати витяги Головного управління Держгеокадастру у Харківській області № НВ-023 від 20.12.2023 та № НВ 024 від 30.01.2024 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 площею 0,10 га по АДРЕСА_2 ;

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Харківській області видати ОСОБА_1 нові витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :03:016:0005, розміром 0,10 га, із застосуванням сукупного коефіцієнту Км, , що характеризує зональні фактори місця розташування земельної ділянки , який розрахувати з урахуванням всіх показників, особливостей та властивостей зазначеної земельної ділянки, в тому числі і тих, які були враховані при формуванні витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки № 1557/0/45-19 від 07.11.2019, у відповідності до Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 3 листопада 2021 р. № 114.

Також позивач просить суд встановити судовий контроль за виконанням судового рішення.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 12.02.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.

Від позивача надійшло клопотання про розгляд справи в загальному позовному провадженні.

Суд вирішує питання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та розглянувши клопотання представника позивача, суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного провадження розглядаються справи незначної складності.

Відповідно до ч. 4 ст.12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Предмет спору у цій справі не підпадає під визначені вищевказаною нормою права категорії справ.

Згідно з пунктом 10 частини 6 статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 1 статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного провадження розглядаються справи незначної складності.

Частиною 1 статті 260 КАС України передбачено, що питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь - якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з частиною 6 статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд зазначає, що всі обставини, які можуть перешкоджати розгляду справи в порядку спрощеного провадження без виклику сторін були з`ясовані судом саме під час розгляду питання про відкриття провадження.

Суд наголошує, що для повного та всебічного встановлення обставин справи характер спірних правовідносин та предмет доказування в даній справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін або за правилами загального позовного провадження, зворотного позивачем не наведено, клопотання останнього про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження є необґрунтованим.

Окрім того, суд вважає за необхідне звернути увагу позивача, що виходячи із змісту статті 159 КАС України, учасники справи викладають письмово свої пояснення у заявах по суті справи, якими для позивача є позов та відповідь на відзив.

Які обставини позивач може повідомити суду виключно усно у судовому засіданні, а не у заявах по суті справи, позивачем не зазначено.

Питання щодо достатності доказів у справі також можуть вирішуватися шляхом постановлення ухвал про витребування доказів, утім, позивачем такі клопотання не заявлялись. Аналогічні висновки суду стосуються також і посилань позивача на уточнення позовних вимог, призначення експертизи, складу відповідачів, тощо.

Позивач не позбавлений права заявляти відповідні клопотання у порядку спрощеного позовного провадження.

У цьому контексті суд наголошує на необхідності дотримання учасниками справи процесуальних строків, визначених ст.262 КАС України, зокрема, щодо початку розгляду справи по суті через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Позивач не обґрунтував, які є перешкоди для об`єктивного встановлення усіх обставин у даній справі та яким чином розгляд справи у порядку загального позовного провадження цьому сприятиме.

Суд враховує також правову позицію Європейського суду з прав людини викладену у справі "Устименко проти України" від 29 жовтня 2015 року. Так, у пункті 41, зокрема, зазначено, що у справі порушувалося суто правове і технічне питання, а не питання факту або оцінки доказів. Суд неодноразово постановляв, що такі спори краще розглядати в рамках письмової процедури, а не за допомогою усних слухань.

Сторони у справі поінформовані про основні процесуальні дії та забезпечені процесуальними документами суду, а докази відправлення кореспонденції до суду надані відповідною стороною і зберігаються у матеріалах справи (саме така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 03 жовтня 2017 року у справі "Віктор Назаренко проти України").

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 03.12.2019 року у справі №820/5121/18.

Окрім того, суд інформує позивача про проведення бойових дій на території Харківської області, ракетні та артилерійські обстріли міста Харкова, періодичне знеструмлення будівлі суду у зв`язку з військовою агресією Російської федерації на території України, що ставить під загрозу життя та здоров`я учасників процесу у разі їх виклику до суду.

Така інформація є загальновідомою.

Також суд наголошує, що ухвалою від 26.02.2024 судом відмовлено у задоволенні аналогічного клопотання представника позивача. Суд зауважує, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами та уникати подання тотожних за змістом клопотань чи заяв, що може оцінюватись судом в подальшому як зловживання процесуальними правами.

Керуючись положеннями ст. ст. 12, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ