Справа № 360/1159/23
Суддя: Бабіч С.І.
Дата ухвалення: 2024-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

27 лютого 2024 року Справа №360/1159/23

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бабіча С.І., розглянувши у порядку клопотання Державної судової адміністрації України про залучення третіх осіб до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до Луганського окружного адміністративного суду та Державної судової адміністрації України про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивачка) звернулася до Луганського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Луганського окружного адміністративного суду (далі - 1-й відповідач) і Державної судової адміністрації України (далі - 2-й відповідач), відповідно до якої просить:

- визнати протиправними дії Луганського окружного адміністративного суду щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 суддівської винагороди за період з 01.01.2021 року по день ухвалення судового рішення у справі за цим позовом (включно) та допомоги на оздоровлення у 2021-2023 роках, обчислених, виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді, в розмірі 2102,00 грн.;

- зобов`язати Луганський окружний адміністративний суд здійснити перерахунок та виплату належних ОСОБА_1 суддівської винагороди за період з 01.01.2021 року по день ухвалення судового рішення у справі за цим позовом (включно) та допомоги на оздоровлення за 2021-2023 роки, зі здійсненням всіх передбачених законодавством нарахувань, виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі: у 2021 році - 2270,00 грн., у 2022 році - 2481,00 грн., у 2023 році - 2684,00 грн.;

- визнати протиправною бездіяльність Державної судової адміністрації України щодо незабезпечення фінансування виплати належної ОСОБА_1 суддівської винагороди за період з 01.01.2021 року по день ухвалення судового рішення у справі за цим позовом (включно) та допомоги на оздоровлення за 2021-2023 роки, зі здійсненням всіх передбачених законодавством нарахувань, виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі: у 2021 році - 2270,00 грн., у 2022 році - 2481,00 грн., у 2023 році - 2684,00 грн.;

- зобов`язати Державну судову адміністрацію України здійснити фінансування виплати належної ОСОБА_1 суддівської винагороди за період з 01.01.2021 року по день ухвалення судового рішення у справі за цим позовом (включно) та допомоги на оздоровлення за 2021-2023 роки, зі здійсненням всіх передбачених законодавством нарахувань, виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі: у 2021 році - 2270,00 грн., у 2022 році - 2481,00 грн., у 2023 році - 2684,00 грн.;

Ухвалою суду від 31.10.2023 року прийнято до розгляду дану позовну заяву, відкрито провадження у справі № 360/1159/23 та призначено її до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Від Державної судової адміністрації України до суду надійшов відзив на позов, у якому, серед іншого, міститься клопотання про залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України.

Вказане клопотання обгрунтоване 2-им відповідачем тим, що функціонування судової влади прямо залежить від наявності затвердженого Верховною Радою України Державного бюджету України на відповідний рік. До повноважень Кабінету Міністрів України належить розроблення та схвалення Бюджетної декларації, розроблення проектів законів про Державний бюджет, який подає Верховній Раді України звіт про його виконання. Міністерство фінансів України відповідає за складання Бюджетної декларації та проекту закону про Державний бюджет України. Бюджетна декларація містить положення щодо розміру мінімальної заробітної плати, прожиткового мінімуму та рівня його забезпечення.

У свою чергу, головні розпорядники коштів державного бюджету складають бюджетні пропозиції відповідно до вимог інструкцій та орієнтовних граничних показників видатків державного бюджету, доведених Міністерством фінансів України.

Під час формування бюджетного запиту головні розпорядники бюджетних коштів здійснюють обрахунки своїх потреб з суми, яку доведено Міністерством фінансів України до відома, і в якій вже закладено розмір прожиткового мінімуму на відповідний рік.

Крім цього, у основній частині відзиву 2-й відповідач фактично просить про розгляд даної справи у порядку загального провадження (тобто, заявляє клопотання у відзиві, що не передбачено статтею 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) яка визначає вимоги до змісту відзиву на позовну заяву) хоча взагалі не просить про це у прохальній частині відзиву (яка містить клопотання про залучення третіх осіб).

Згідно з частиною першою статті 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Клопотання про розгляд справи у порядку загального позовного провадження мотивоване тим, що згідно з частиною першою статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Пунктом 1 частини шостої цієї ж статті передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Відповідно до примітки до статті 51-3 Закону України «Про запобігання корупції» під службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, розуміються, зокрема, судді.

2-й відповідач помилково вказує, що: з матеріалів позову слідує, що Позивач перебувала на посаді судді Першого апеляційного адміністративного суду.

2-й відповідач зазначає, що позивачем у цій справі є особа, яка у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займала відповідальне та особливо відповідальне становище, тому ця справа не може бути віднесена до справ незначної складності.

Таким чином, 2-й відповідач вважає, що судом не враховано норми пункту 1 частини шостої статті 12 КАС України, чим порушено норми процесуального права.

Також враховуючи те, що позивачем у справі є суддя, справу розглядає суд (суддя) та предметом спору є стягнення бюджетних коштів, то відповідно до пункту 6 частини третьої статті 257 КАС України справа, на думку 2-го відповідача, становить значний суспільний інтерес.

Окрім того, вказує, що у пункті 2 частини п`ятої статті 328 КАС України передбачено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Отже, враховуючи що справа розглядається щодо особи яка займала особливо відповідальне становище та становить значний суспільний інтерес, просить розглядати справу в порядку загального позовного провадження з метою дотримання законних прав та свобод усіх учасників справи.

Щодо клопотання про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Суд зазначає, що частинами 1, 2 статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Однак дана справа, у розумінні частини 6 статті 12 КАС не належить до справ незначної складності. Водночас це не відносить її автоматично до тієї категорії справ, які обов`язково повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до частини 1 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Частиною 2 статті 257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з частиною 3 статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Отож, за загальним правилом, будь-яка справа може розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження, окрім тих, які обов`язково повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження (їх визначено частиною 4 статті 12 та частиною 4 статті 257 КАС України).

Ця справа не належить до категорії справ, які не можуть розглядатися за правилами спрощеного провадження у значенні згаданих статей, водночас суд, беручи до уваги передбачені частиною 3 статті 257 КАС України чинники, може розглянути її за правилами загального позовного провадження, якщо дійде такого висновку.

Висновок про допустимість розгляду цієї категорії справ за правилами спрощеного позовного провадження узгоджується із правовою позицією Верховного Суду наведеною у постановах від 03.03.2021 року в справі № 340/1916/20, від 22.07.2021 року в справі № 460/6542/20, від 30.06.2022 року в справі № 640/27145/20, від 28.02.2023 року в справі № 480/7097/20.

Суд, також, відхиляє посилання відповідача, що справа становить значний суспільний інтерес, оскільки визначені 2-им відповідачем у клопотанні обставини: Позивачем у справі є суддя, справу розглядає суд (суддя) та предметом спору є стягнення бюджетних коштів не вказують на те, що розгляд цієї справи справа становить значний суспільний інтерес.

2-им відповідачем не наведено обставин, які вказували б на наявність у справі ознак її суспільної важливості.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в ухвалі від 01.06.2023 року в справі № 140/5478/22.

Також суд враховує, що згідно з рекомендаціями Ради суддів України від 02.03.2022 року в умовах воєнного стану режим роботи кожного суду визначається окремо. Рекомендовано судам за можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через залучення до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя. Також рекомендовано усіх доступних працівників, по можливості, перевести на дистанційну роботу.

У зв`язку з активізацією проведення бойових дій на території Донецької області та прилеглих областей, виникнення загрози безпеці, здоров`ю і життю людей, наказом голови Донецького окружного адміністративного суду від 26.02.2022 року № 14/І-г запроваджено особливий режим роботи для Донецького окружного адміністративного суду у вигляді дистанційної роботи з 26.02.2022 року до закінчення воєнного стану, і до дня відновлення роботи суду у звичайному режимі.

Режим роботи суду встановлений наступним чином:

- прийом вхідної кореспонденції та процесуальних документів здійснюється судом в підсистемі "Електронний суд" або через офіційну електронну адресу суду;

- розгляд справ у судових засіданнях за участю сторін не здійснюється до усунення обставин, які в умовах воєнної агресії проти України зумовлюють загрозу життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів, суддів та працівників апарату суду. Про дати проведення слухань у відкритих судових засіданнях учасники справи повідомлятимуться додатково;

- у визначених законом порядку справи розглядаються за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні)

З огляду на викладене, клопотання Державної судової адміністрації України про розгляд справи в порядку загального позовного провадження задоволенню не підлягає.

Щодо клопотання про необхідність залучення до участі у справі Міністерства фінансів України та Кабінет Міністрів України.

Суд зазначає, що з огляду на характер позовних вимог та компетенцію 2-го відповідача, цей спір не стосується правовідносин позивача з Міністерством фінансів України та Кабінетом Міністрів України, яких відповідач просить залучити до справи.

Відповідно до частини 2 статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України за клопотанням учасників справи можуть бути залучені до участі у справі треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. […] Залучення певних осіб до участі у справі в якості третіх осіб може мати місце у випадку, якщо адміністративний суд встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі.

Предметом розгляду у даній справі є спір щодо правомірності/протиправності дій Луганського окружного адміністративного суду та Державної судової адміністрації України в Донецькій області щодо нарахування та виплати позивачу суддівської винагороди за період з 1 січня 2021 року по 31 серпня 2023 року в розмірі, розрахованому виходячи із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2 102,00 грн.

Згідно із пунктами 1, 3, 4 Положення про Державну судову адміністрацію України, затвердженого Рішенням Ради суддів України 22 жовтня 2010 року № 12, Державна судова адміністрація України здійснює організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади з метою створення належних умов функціонування судів і діяльності суддів, представляє суди у відносинах з іншими органами державної влади, органами місцевого самоврядування в межах повноважень, установлених законом. Територіальними органами ДСА України є територіальні управління ДСА України, які утворюються в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

До завдань ДСА України належить, зокрема, організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади в межах повноважень, визначених законом. Відповідно до покладених завдань ДСА України зокрема здійснює функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності судів загальної юрисдикції (крім Верховного Суду України та вищих спеціалізованих судів), Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, органів суддівського самоврядування, Національної школи суддів України, ДСА України та її територіальних управлінь.

Таким чином, саме ДСА України та її територіальні управління є розпорядниками коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності судів загальної юрисдикції.

Відповідно до частин 4, 5 статті 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі…

У клопотанні не вказано того яким саме чином рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що клопотання 2-го відповідача є безпідставним та задоволенню не підлягає.

Керуючись Кодексом адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотань Державної судової адміністрації України про розгляд справи № 200/5403/23 у порядку загального позовного провадження та про залучення до участі у справі Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача відмовити.

Ухвала прийнята 27 лютого 2024 року у порядку письмового провадження, набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Бабіч