Справа № 520/19076/23
Суддя: Мороко А.С.
Дата ухвалення: 2024-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2024 р. №520/19076/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мороко А.С., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (майдан Павлівський, буд.4,м. Харків,61003, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про припинення права на виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департамент з інспекційної роботи Харківської міської ради звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- припинити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі дозволу на виконання будівельних робіт від 26.07.2019 № ІУ 57 на об`єкт «Реабілітація з переплануванням квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по АДРЕСА_4 - реставрація»;

- зобов`язання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 здійснити перебудову об`єкту: «Реабілітація з переплануванням квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по АДРЕСА_4 - реставрація» до стану, що існував до виконання будівельних робіт, а саме:

квартиру АДРЕСА_5 у стан, що існував до виконання будівельних робіт, у відповідності до плану квартири АДРЕСА_5 , виготовленого КП «Харківське міське БТІ» станом на 17.11.2016 (інвентаризаційна справа № 262907);

квартиру АДРЕСА_6 у стан, що існував до виконання будівельних робіт, у відповідності до плану квартири АДРЕСА_6 , виготовленого КП «Харківське міське БТІ» станом на 29.06.1999 (інвентаризаційна справа № 262908);

нежитлове приміщення горішнього поверху № 1 в літ. «А-4» по АДРЕСА_4 у стан, що існував до виконання будівельних робіт, у відповідності до плану нежитлового приміщення горішнього поверху № 1 в літ. «А-4» по АДРЕСА_4 , виготовленого КП «Харківське міське БТІ» станом на 23.08.2005 (інвентаризаційна справа № 34008).

В обґрунтування позову позивач зазначив, що роботи з перепланування квартир з пристосуванням нежитлових приміщень горищного поверху під творчі майстерні по АДРЕСА_4 здійснюється з втручанням в конструктивні елементи будинку, шляхом добудові додаткового 5-го поверху, що суперечить визначенням ДБН А.2.2-14:2016 «Склад та зміст науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування», порушує умови охоронного договору, призводить до пошкодження автентичність культурної спадщини, з огляду на що існує необхідність зобов`язання щодо припинення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі дозволу на виконання будівельних робіт від 26.07.2019 № ІУ 57 на об`єкт Реабілітація з переплануванням квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по АДРЕСА_4 - реставрація. Вказані обставини слугували підставою для звернення до суду із даною справою.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачам надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана відповідачам засобами поштового зв`язку, однак на адресу суду повернулися конверти з відміткою про неможливість вручення у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Згідно з пунктом 4 частини шостої статті 251 Кодексу адміністративного судочинства України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Частиною 11 ст. 126 КАС України передбачено, що у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

За правилами пунктів 99, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку (затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270) у разі відсутності адресата поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику за закінченням встановленого строку зберігання.

В той же час, до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "за закінченням терміну зберігання", "адресат вибув", "адресат відсутній" і т. п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Отже, враховуючи те, що ухвала про відкриття провадження направлялась на адресу, зокрема, ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), однак поштовий конверт про відправлення повернувся з позначкою "за закінченням терміну зберігання", то ОСОБА_2 вважається належним чином повідомлений про відкриття провадження по даній справі.

Відповідач - ОСОБА_2 своїм правом на надання відзиву на позов не скористався, відзиву на позов до суду не направив.

Також через канцелярію суду від представника відповідача - Подольського Михайла Володимировича надійшов відзив на позов, в якому останній заперечував проти задоволення позовних вимог з посиланням на те, що ОСОБА_1 право власності на частки в нерухомому майні, яке розташоване в АДРЕСА_4 , а саме частки в шестикімнатній квартирі АДРЕСА_2 загальною площею 175,5 кв.м.; восьмикімнатній квартирі АДРЕСА_3 загальною площею 250,8 кв.м; нежитловому приміщенні горішнього поверху № 1 у в житловій будівлі літ. «А-4» загальною площею 543,5 кв.м. набуто на підставі договорів купівлі-продажу 15.12.2016. Житлова будівля, де знаходяться ці об`єкти, перебуває на державному обліку як пам`ятка архітектури та містобудування місцевого значення (охоронний № 7401-Ха), що прийнята на облік рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 30.04.1980 № 334. При цьому, як зазначено в звіті про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_7 , виконаного ТОВ «ІНСТИТУТ «ГРАДПРОЕКТ» в 2018 році, технічний стан основних будівельних конструкцій - задовільний (категорія 2), окремі конструкції знаходяться в стані, що відображено у експертному звіті № 21-0840-18 від 14.02.2019, затвердженому філією ДП "Укрдержбудекспертиза". Також, представник відповідача звернув увагу, що з метою збереження пам`ятки архітектури відповідачами було прийнято рішення про необхідність проведення робіт з її реставрації за власний рахунок, для чого розроблений відповідний проект, яким передбачено, що приміщення, в яких передбачається реабілітація, не мають декоративного оздоблення, живопис та предмети прикладного мистецтва у зазначених приміщеннях відсутні, проектними рішеннями передбачається зміна об`ємно-планувальних рішень квартири АДРЕСА_2 та квартири АДРЕСА_3 для більш комфортного використання. Така проектна документація розглянута ДП «Укрдержбудекспертиз а» в ході проведення експертизи, за результатами якої складений експертний звіт №21-0840-18, та погоджена Департаментом містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації про що було повідомлено листом від 14.08.2019 №01-04/2087-2/1787, за результатом чого отримано дозвіл від Департаменту містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації від 14.08.2019 та дозвіл від ДАБІ на початок виконання будівельних робіт від 26.07.2019, та в подальшому проводились будівельні роботи без порушень проектної документації, будівельних норм та правил.

Натомість, як зазначив представник відповідача, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради без проведення заходів архітектурно - будівельного контролю зроблено помилкові висновки щодо «прибудови п`ятого поверху» (в частині того, що роботи ведуться на четвертому та горищному поверхах, який ідентифікується чомусь позивачем як п`ятий) та щодо завдання шкоди пам`ятці архітектурі - (у той час як проектна документація у відповідності до вимог Закону України «Про охорону культурної спадщини» розглянута Департаментом містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації, який листом від 14.08.2019 №01-04/2087-2/1787 надав дозвіл на виконання будівельних робіт). Відтак, всупереч приписів ч. 2 ст. 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" по об`єкту "Реабілітація з переплануванням квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по АДРЕСА_4 реставрація" Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради не проведено заходів архітектурно - будівельного контролю, протокол не складено, припис не видано, тобто позивачем не встановлено факту порушення містобудівельних норм, а тому підстави для звернення до суду із даним позовом відсутні.

Положеннями ч.1 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно ч.2 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України: за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду.

Відповідно 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд встановив наступне.

Представник позивача у позовній заяві зазначив, що з листа Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (далі - Департамент) від 09.06.2023 № 2979/0/226-23 (який оформлено під час розгляду численної кількості звернень мешканців житлового будинку АДРЕСА_4 , а також під час розгляду скарги від 13.02.2023 стосовно припинення проведення будівельних робіт з надбудови додаткового поверху у вищезазначеному житловому будинку) та відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна по АДРЕСА_4 , встановлено, що на праві спільно часткової власності належать ОСОБА_2 та ОСОБА_1 :

- шестикімнатна квартира АДРЕСА_2 загальною площею 175,5 кв.м, житловою площею 132,0 кв.м на підставі договору купівлі-продажу квартири № 733 від 15.12.2016;

- восьмикімнатна квартира АДРЕСА_3 загальною площею 250,8 кв.м, житловою площею 163,3 кв.м на підставі договору купівлі-продажу квартири № 731 від 15.12.2016;

- нежитлове приміщення горішнього поверху № 1 в житловій будівлі літ. «А-4» загальною площею 543,5 кв.м на підставі договору купівлі-продажу нежитлового приміщення № 735 від 15.12.2016.

Вищезазначена будівля перебуває на державному обліку як пам`ятка архітектури та містобудування місцевого значення (охоронний № 7401-Ха), прийнята на облік рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 30.04.1980 № 334, а згідно з листом КП «Жилкомсервіс» від 01.06.2023 № 1281/2/07-05, житловий будинок АДРЕСА_4 перебуває на обліку як пам`ятка архітектури та містобудування місцевого значення «Житловий будинок» (охоронний № 86).

Також, представник позивача зазначає, що наразі в реєстрі будівельної діяльності, розміщеному на офіційному вебсайті Портал Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (www.e-constmction.gov.ua), який містить інформацію про документи, що дають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття об`єктів до експлуатації, з травня 2011 року, наявна інформація щодо зареєстрованого дозволу на виконання будівельних робіт № ІУ 57 від 26.07.2019 на об`єкт «Реабілітація з переплануванням квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по АДРЕСА_4 - реставрація», (замовники - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ).

За результатом вивчення матеріалів КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» (справа № 34008) (як зазначено у позовній заяві), Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради встановлено, що по АДРЕСА_4 , згідно поповерховому плану квартири АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 розташовані на четвертому поверсі в літ «А-4». Квартира АДРЕСА_2 складається з 11 приміщень загальною площею - 170,70 кв.м, висота приміщень Н = 3,62 м та квартира АДРЕСА_3 складається з 14 приміщень загальною площею - 210,05 кв.м, висота приміщень Н = 3,62 м.

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради, проаналізувавши та вивчивши матеріали КП «ХМБТІ» (справа № 1473), встановила, що наявний технічний паспорт на громадський будинок - нежитлові приміщення горішнього поверху № 1 в житловій будівлі літ. «А-4» по АДРЕСА_4 , виготовленого Харківським міським бюро технічної інвентаризації, інвентаризаційна справа № 34008 від 23.08.2005, приміщення загальною площею 543,5 кв.м, висота поверху Н = 2,80 м., квартира АДРЕСА_2 розташована на 4-му поверсі, 5-ти кімнатна, загальна площа - 175,5 кв.м., квартира АДРЕСА_3 розташована на 4-му поверсі, 8-ми кімнатна, загальна площа - 250,8 кв.м.

Згідно інформації Реєстру будівельної діяльності, проектну документацію на об`єкт «Реабілітація з переплануванням квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по АДРЕСА_4 - реставрація» розроблено ТОВ «СІТІ-ДИЗАИН», головний архітектор проекту та відповідальна особа за здійснення авторського нагляду - ОСОБА_3 .

Департаментом з інспекційної роботи Харківської міської ради до ТОВ «СІТІ-ДИЗАЙН» надіслано лист від 09.05.2023 № 2405/0/226-23 стосовно надання проектної документації щодо спірного об`єкту будівництва.

Листом від 15.06.2023 ТОВ «СІТІ-ДИЗАЙН» повідомлено, що внаслідок введення в Україні воєнного стану, ТОВ «СІТІ-ДИЗАЙН» тимчасово призупинило свою діяльність та не має змоги надати запитувані документи.

Як зазначив представник позивача у позовній заяві, перевіркою встановлено, що над квартирами АДРЕСА_2 , АДРЕСА_8 , на теперішній час обладнана надбудова 5-го поверху.

З урахуванням вищевикладеного, позивач вважає, що роботи з перепланування квартир з пристосуванням нежитлових приміщень горищного поверху під творчі майстерні по АДРЕСА_4 здійснюється з втручанням в конструктивні елементи будинку, шляхом добудові додаткового 5-го поверху, що суперечить визначенням ДБН А.2.2-14:2016 «Склад та зміст науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування», порушує умови охоронного договору, що призводить до пошкодження автентичність культурної спадщини, з огляду на що існує необхідність зобов`язання щодо припинення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 права на виконання будівельних робіт, набуте на підставі дозволу на виконання будівельних робіт від 26.07.2019 № ІУ 57 на об`єкт Реабілітація з переплануванням квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по АДРЕСА_4 - реставрація.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.

Згідно з статтею 1 Закону України від 16.11.1992 № 2780-XII Про основи містобудування (далі також Закон № 2780-XII) містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Статтею 6 Закону № 2780-XII визначено, що законодавство України про містобудування складається з Конституції України, цього Закону, законів України "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про архітектурну діяльність" та інших нормативно-правових актів, що видаються на їх виконання.

Органи, що здійснюють державне регулювання у сфері містобудування, наведені у статті 7 Закону № 2780-XII, за змістом якої таке регулювання здійснюється, зокрема, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля". Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Згідно із ч. 2 ст. 39-1 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Отже, законом визначено, що підставою для звернення до суду з позовом про припинення права на виконання будівельних робіт є виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Водночас закон передбачає, що відповідний орган має виявити та зафіксувати зазначений факт, який своєю чергою слугує підставою для звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності. У разі систематичного (два і більше разів підряд) перешкоджання проведенню перевірки посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, встановлених під час перевірки, а саме: порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, проектної документації на будівництво об`єкта, будівельних норм і правил, а також в інших випадках, визначених цим Законом, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт.

Отже, зміст статей 39-1 та 41 Закону № 3038-VI дають підстави для висновку, що органи державного архітектурно-будівельного контролю саме під час перевірки встановлюють достовірність даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та перевіряють наявність або відсутність факту самочинного будівництва об`єкта.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 533 (в подальшому Порядок № 533).

Згідно із п. 5 Порядку № 533, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.п. 15-17 Порядку № 533, форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень з додатком.

Згідно із п. 23 Порядку № 533, органи державного архітектурно-будівельного контролю ведуть облік справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та контролюють виконання приписів і постанов про накладення штрафів.

Крім того, відповідно до п. 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністру України від 13.04.2011 р. № 466, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю: видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт; звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт.

Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що лише дотримання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавства щодо умов і порядку проведення позапланового заходу може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки.

Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавства щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Прийняттю будь-якого рішення контролюючим органом повинна передувати відповідна перевірка, за результатами якої встановлюється дотримання суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства, а недотримання контролюючим органом вимог Порядку № 553 призводить до відсутності правових наслідків такої перевірки.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 27.06.2023 р. у справі № 320/9108/21.

Відповідно до правових висновків, викладених в постанові Верховного Суду 02.02.2023 р. у справі № 460/10582/21, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду.

Суд звертає увагу, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Верховний Суд у постанові від 26.02.2020 у справі № 826/7847/17 зазначив, що нормами Закону № 3038-VI та Порядку № 553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю.

Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки.

Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавства щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

В постанові від 13 квітня 2022 року справа № 814/750/17, при розгляді справи, в якій також вирішувалось питання щодо необхідності проведення перевірки, Верховний Суд зазначив, що прийняттю будь-якого рішення контролюючим органом передує відповідна перевірка, за результатами якої і встановлюється дотримання суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. Подібні висновки також застосовані в постановах Верховного Суду від 27 квітня 2021 року справа № 640/5473/20, від 15 червня 2022 року справа № 826/15946/17.

Суд звертає увагу, що лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок та оформлення її результатів є належними та допустимими доказами наявності порушень з боку суб`єкта містобудування, у тому числі й здійснення самочинного будівництва.

Своєю чергою недотримання контролюючим органом вимог Порядку № 553 щодо оформлення результатів перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.

Зазначені вимоги не є формальними, оскільки за приписами статті 41 Закону № 3038-VI та Порядку № 553 саме під час перевірки встановлюється дотримання законодавства при розробці проектної документації, достовірність інформації в деклараціях про початок будівельних робіт та готовність об`єкта до експлуатації, у тому числі щодо права проведення будівельних робіт, власності, обсягу робіт та площі приміщень.

Суд не ототожнює за правовими наслідками, передбачене пунктом 7 частини 3 статті 41 Закону № 3038-VI право органу контролю на отримання від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документів з її оцінкою органом контролю, оскільки за змістом цієї норми інформація отримується саме для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Водночас суд наголошує, що недотримання позивачем вимог проведення та оформлення перевірки не позбавляє контролюючий орган права виконати покладені на нього обов`язки щодо перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації та перевірки наявності або відсутність факту самочинного будівництва об`єкта та належного оформлення результатів перевірки.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 27.06.2023 р. у справі № 320/9108/21.

Проте, судовим розглядом встановлено та не спростовано позивачем, що перевірка об`єкту "Реабілітація з переплануванням квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по АДРЕСА_4 реставрація" позивачем не проводилася, припис про усунення недоліків відповідачу не видавався, у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що в спірних правовідносинах звернення Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департамент з інспекційної роботи Харківської міської ради про припинення права на виконання будівельних робіт є передчасним.

Щодо посилань представника позивача (а.с.5) на припинення здійснення заходів державного архітектурно будівельного контролю на час правового режиму воєнного стану у відповідності до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану", суд звертає увагу, що п. 2 вказаної постанови також передбачено, що у разі наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Однак, позивачем не надано до суду доказів звернення до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері з метою отримання дозволу на проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю), наявність відмови центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері за результатом розгляду такого звернення позивача, а тому посилання позивача на вказані обставини суд до уваги не приймає.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Із врахуванням вищевикладених обставин, оскільки фактично позивачем не проведено перевірку в установленому законодавством порядку та за результатами державного архітектурно-будівельного контролю не складено акт, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт, суд вважає, що позов Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департамент з інспекційної роботи Харківської міської ради про припинення права на виконання будівельних робіт необґрунтований, у зв`язку з чим у його задоволенні необхідно відмовити.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до положень ст.139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 6-10, 13, 14, 77, 139, 205, 242-246, 250, 255, 257-263, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (майдан Павлівський, буд.4,м. Харків,61003, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про припинення права на виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя А.С.Мороко