Справа № 340/282/24
Суддя: Т.М. КАРМАЗИНА
Дата ухвалення: 2024-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

26 лютого 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/282/24

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Великоандрусівської сільської ради Світловодського району Кіровоградської області про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Великоандрусівської сільської ради від 22 грудня 2023 року №2651.

Ухвалою судді від 22.01.2024 відкрито провадження у справі та справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження (т.1 а.с.73).

Позивачем подано до суду заяву про забезпечення позову, шляхом зупинення дії рішення Великоандрусівської сільської ради від 22 грудня 2023 року №2651 до моменту виконання рішення по цій справі.

Ухвалою суду від 24.01.2024 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову про вжиття заходів забезпечення позову задоволено частково. Зупинено дію рішення Великоандрусівської сільської ради від 22 грудня 2023 року №2651, в частині, що стосується земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0902, до набрання законної сили судовим рішенням у справі №340/282/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до Великоандрусівської сільської ради Світловодського району Кіровоградської області про визнання протиправним та скасування рішення. (т.1 а.с.125-126).

Позивачем через канцелярію суду подана заява про збільшення позовних вимог та залучення третьої особи без самостійних вимог відділ №8 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (т.2 а.с.1-6), в яких просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Великоандрусівської сільської ради від 22 грудня 2023 року №2651;

- скасувати державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0934 (яка здійснена відділом №8 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області).

Суддя у період з 07.02.2024 по 16.02.2024 перебувала у відпустці, з 19.02.2024 по 23.02.2024 проходила навчання у Національній шкоді суддів України, тому заява розглянута в перший робочий день.

Вирішуючи вказану заяву позивача, суд виходить з того, що відповідно до ч.1 ст.47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Верховний Суд у своїх постановах неодноразово зазначав, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Під підставами позову слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Обставинами можуть бути лише юридичні факти матеріально-правового характеру, тобто такі факти, які тягнуть певні правові наслідки: виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Юридичні факти матеріально-правового характеру, які визначені як підстави позову, свідчать про те, що існують правовідносини і що внаслідок певних дій ці відносини стали спірними.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна предмета і підстав позову не допускається.

Разом з тим, не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами (фактами) при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права або наведення іншого праворозуміння таких норм.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.03.2018 р. у справі №916/1764/17, від 22.01.2020 р. у справі №210/2289/17, від 30.01.2020 р. у справі №817/831/18 та постановах Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 р. у справі №924/1473/15, від 01.02.2021 р. у справі №2а-3025/11/0970.

До того ж, розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.

Предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

У первісно заявленому позові позивач просить скасувати рішення Великоандрусівської сільської ради від 22 грудня 2023 року №2651, яким надано лише дозвіл виконавчому комітету на виготовлення технічної документації з землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок.

У заяві про збільшення позовних вимог ще й просить скасувати реєстрацію земельної ділянки, яка здійснена відділом №8 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

Враховуючи, що змінені позовні вимоги заявлені з підстав, які не зазначалися при первісному зверненні до суду та взагалі не існували, суд дійшов висновку про те, що представником позивача змінено як підстави, так і предмет позову, а тому заява про збільшення позовних вимог не відповідає вимогам ч.1 ст.47 КАС України, що зумовлює відмову у прийнятті до розгляду такої заяви.

Викладене узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, наведеною у постановах від 20.01.2020 р. у справі №826/19197/16 та від 28.04.2021 р. у справі №420/2388/19.

При цьому суд зазначає, що відмова у прийнятті до розгляду заяви про збільшення позовних вимог не позбавляє позивача права звернутися до суду з такими вимогами, шляхом подання іншої позовної заяви.

Щодо залучення третьої особи, суд зазначає.

Частиною 2 статті 49 КАС України передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Згідно з ч.4 ст.49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Частиною 5 статті 49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

З огляду на викладене, третя особа може бути залучена до справи, у разі коли рішення у справі може вплинути на її права, свободи, інтереси або обов`язки.

Так, предметом спору у даній справі є визнання протиправним та скасування рішення сільської ради, при цьому судове рішення у справі не може вплинути на права, інтереси або обов`язки відділу №8 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

За наведених обставин, суд вважає відсутніми правові підстави для залучення зазначеної особи до справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Керуючись ст.ст.44, 47, 49, 243, 248, 256 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в прийнятті до розгляду заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог.

В задоволенні клопотання позивача про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору відділу №8 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області - відмовити.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою: http://court.gov.ua/fair/sud1170/.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.256 КАС України та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА