Справа № 640/14165/19
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2024-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2024 року № 640/14165/19

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом акціонерного товариства «Полтаваобленерго» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, про визнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство «Полтаваобленерго» (далі також - АТ «Полтаваобленерго», позивач) звернулося до суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, Комісія, відповідач), з вимогами:

- визнати протиправними дії НКРЕКП щодо прийняття постанови «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 11.12.2018 № 1840» від 12.07.2019 № 1426 у частині коригування структури тарифу на розподіл електричної енергії в бік зменшення на суму 103 096,05 тис грн, відповідно до додатку до вказаної постанови від 12.07.2019 № 1426 «Структура тарифів на послуги з розподілу електричної енергії Акціонерного товариства «Полтаваобленерго»;

- визнати протиправною та скасувати постанову НКРЕКП «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 11.12.2018 № 1840» від 12.07.2019 № 1426.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 жовтня 2019 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 лютого 2020 року, позов задоволено:

- визнано протиправними дії НКРЕКП щодо прийняття постанови від 12.07.2019 №1426 «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 11.12.2018 №1840» щодо коригування структури тарифу на розподіл електричної енергії в бік зменшення на суму 103 096,05 тис грн, відповідно до додатку до вказаної постанови від 12.07.2019 №1426 «Структура тарифів на послуги з розподілу електричної енергії АТ «Полтаваобленерго»;

- визнано протиправною та нечинною постанову НКРЕКП від 12.07.2019 №1426 «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 11.12.2018 №1840».

Постановою Верховного Суду від 27 липня 2023 року рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 жовтня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 лютого 2020 року скасовано. Справу № 640/14165/19 направлено на новий розгляд до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2022 року прийнято до провадження адміністративну справу № 640/14165/19, вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

У судовому засіданні 01 листопада 2023 року прийнято заяву позивача про зміну позовних вимог, відповідно до змісту якої позовні вимоги викладаються у наступній редакції:

- визнати протиправною та скасувати постанову НКРЕКП «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 11.12.2018 № 1840» від 12.07.2019 № 1426 з моменту її прийняття.

У судовому засіданні 24 січня 2024 року подальший розгляд справи вирішено здійснювати у порядку письмового провадження.

Позов обґрунтовано тим, що, приймаючи постанову «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 11.12.2018 №1840» від 12.07.2019 №1426, НКРЕКП порушено статтю 19 Конституції України, статті 3, 6 Закону України «Про ринок електричної енергії», пункт 4 статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», частини другу та третю статті 12 Закону України «Про ціни та ціноутворення», пункт 7.11 Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 05.10.2018 №1175, Порядок формування інвестиційних програм ліцензіатів з передачі та постачання електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 13.12.2012 №1627. За доводами позивача, оскаржуваною постановою відповідач безпідставно здійснив коригування витрат у структурі тарифу в бік зменшення та встановив для АТ «Полтаваобленерго» дискримінаційні, економічно необґрунтовані тарифи на послуги з розподілу електричної енергії.

Відповідач проти задоволення позову заперечив, у відзиві на позовну заяву зазначив, що відповідач при прийнятті оскаржуваного рішення діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством України.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, НКРЕКП у період з 26.03.2019 по 08.04.2019 провела планову виїзну перевірку дотримання АТ «Полтаваобленерго» ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та ліцензійних умов з постачання електричної енергії за період з 01.01.2018 по 31.12.2018.

Результати перевірки оформлені актами від 08.04.2019 № 146 та № 147.

Розглянувши на засіданні акти від 08.04.2019 № 146 та № 147, НКРЕКП прийняла постанову від 17.05.2019 № 798, якою на АТ «Полтаваобленерго» накладено штраф за порушення ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та ліцензійних умов з постачання електричної енергії та на підставі пункту 1 частини першої та пунктом 1 частини другої статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» вирішено застосувати до позивача заходи державного регулювання.

Пунктами 1-4 постанови НКРЕКП від 17.05.2019 № 798 вирішено:

1. Відповідно до пунктів 11, 12 частини першої статті 17, статті 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» накласти штраф у розмірі 850 000 (вісімсот п`ятдесят тисяч) гривень на АТ «Полтаваобленерго» за порушення:

пунктів 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії щодо здійснення ліцензованої діяльності відповідно до законів України «Про електроенергетику», «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про ринок електричної енергії» та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, зокрема:

Правил приєднання електроустановок до електричних мереж, затверджених постановою НКРЕ від 17 січня 2013 року № 32, а саме:

підпункту 2.1.2 пункту 2.1, яким передбачено, що електропередавальна організація безоплатно протягом п`яти робочих днів від дня подання зазначеної заяви надає замовнику підписаний договір про приєднання з визначенням у ньому розміру плати за приєднання, невід`ємною частиною якого є технічні умови стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок відповідно до додатка 3 до цих Правил,

підпункту 2.1.3 пункту 2.1, яким передбачено, що строк надання послуги з приєднання для електроустановок першого ступеня потужності становить 20 календарних днів від дати оплати замовником електропередавальній організації вартості приєднання відповідно до договору про приєднання. Для електроустановок другого та третього ступенів потужності цей строк становить 30 календарних днів,

підпункту 3.1.2 пункту 3.1, яким передбачено безоплатну підготовку та видачу електропередавальною організацією проекту договору про приєднання відповідно до додатка 1 до цих Правил та підписаних технічних умов, які є невід`ємною частиною договору про приєднання (не пізніше 10 робочих днів від дня подання заяви замовника про приєднання електроустановки та 20 робочих днів у разі необхідності їх узгодження з власником магістральних/міждержавних електричних мереж);

Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310, а саме:

пункту 4.2.4 глави 4.2 розділу IV, яким передбачено, що строк надання послуги зі стандартного приєднання для електроустановок Замовника другого ступеня потужності становить 30 календарних днів від дати оплати Замовником ОСР вартості приєднання відповідно до договору про приєднання,

пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу IV, яким передбачено, що технічні умови на стандартне приєднання, підписані ОСР, разом з проектом договору про стандартне приєднання надаються Замовнику ОСР протягом 10 робочих днів від дня реєстрації заяви на приєднання,

пункту 4.5.6 глави 4.5 розділу ІV, яким передбачено, що технічні умови на нестандартне приєднання, підписані ОСР, разом з проектом договору про приєднання надаються Замовнику не пізніше 10 робочих днів від дня реєстрації заяви та 20 робочих днів у разі необхідності погодження технічних умов з ОСП;

Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 04 вересня 2018 року № 955, а саме:

пункту 4.1 глави 4 у частині обов`язку ліцензіата виконувати схвалені НКРЕКП ПРСР/ІП в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні,

пункту 4.4 глави 4 у частині самостійного перерозподілу фінансування вартості заходів, передбачених схваленою ІП, при зміні вартості виконання заходів понад п`ять відсотків,

пункту 4.8 глави 4 у частині фінансування об`єктів (заходів), які були профінансовані ліцензіатом, але не передбачені схваленою ІП або передбачені схваленою ІП у меншій кількості,

пункту 5.2 глави 5 в частині обов`язку ліцензіата надавати звіт щодо виконання ІП до апарату НКРЕКП і територіального підрозділу НКРЕКП у відповідному регіоні щокварталу та за підсумками року не пізніше 25 числа місяця, наступного за звітним періодом;

підпунктів 2 пунктів 2.3 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата повідомляти НКРЕКП про всі зміни даних, які були зазначені в його документах, що додавалися до заяви про отримання ліцензії, у строк не пізніше ніж один місяць з дня настання таких змін;

підпункту 5 пункту 2.3 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням, зокрема постановою НКРЕКП від 04 грудня 2018 року № 1615 «Про накладення штрафу на ПАТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за порушення Ліцензійних умов з передачі електричної енергії, Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, Ліцензійних умов з постачання електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання» в частині забезпечення функціонування геодезичної інформаційно-технічної системи об`єктів електроенергетики у повному обсязі відповідно до вимог розділу V Методики розрахунку плати за приєднання електроустановок до електричних мереж, затвердженої постановою НКРЕ від 12 лютого 2013 року № 115;

підпунктів 7 пунктів 2.3 Ліцензійних умов з постачання електричної енергії та Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо зобов`язання ліцензіата надавати до НКРЕКП документи, інформацію та звітність, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень, у форматі, обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП;

підпункту 11 пункту 2.3 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та підпункту 3 пункту 2.4 Ліцензійних умов з постачання електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата дотримуватися визначених напрямків та обсягів використання коштів за статтями витрат відповідно до встановленої рішенням НКРЕКП, зокрема постановою від 15 грудня 2016 року № 2224 «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії (передачу електричної енергії місцевими (локальними) електромережами) та тарифів на постачання електричної енергії за регульованим тарифом для ПАТ «Полтаваобленрго» та постановою від 24 січня 2018 року № 68 «Про встановлення тарифів на розподіл електричної енергії та тарифів на постачання електричної енергії ПАТ «Полтаваобленрго», структури тарифів на розподіл та постачання електричної енергії;

підпункту 13 пункту 2.3 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та підпункту 6 пункту 2.4 Ліцензійних умов з постачання електричної енергії в частині обов`язку ліцензіата виконувати заходи з ремонтів основних фондів у повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та згідно з передбаченими відповідною статтею структури тарифу обсягами фінансування;

підпункту 21 пункту 2.3 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата забезпечувати дотримання показників якості електричної енергії, що передається місцевими (локальними) електричними мережами, відповідно до вимог нормативних документів, а саме:

пункту 34 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, яким встановлено, що про тимчасове припинення постачання електричної енергії енергопостачальник повідомляє через засоби масової інформації не пізніше ніж за 10 днів;

підпункту 5 пункту 4.1 розділу 4 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна) «Звіт щодо показників надійності електропостачання», затвердженої постановою НКРЕКП від 23 березня 2017 року № 345, яким встановлено, що кожний підрозділ ліцензіата повинен забезпечити ведення реєстру перерв в електропостачанні;

пункту 5 Порядку забезпечення стандартів якості надання послуг з електропостачання, затвердженого постановою НКРЕКП від 18 жовтня 2016 року № 1841, яким встановлено, що у разі недотримання гарантованих стандартів якості надання послуг з електропостачання, зазначених у пункті 4 цього Порядку, енергопостачальник або електророзподільне підприємство сплачує споживачу компенсацію в розмірах, наведених у додатку 2 до цього Порядку.

Зазначена сума штрафу має бути сплачена до Державного бюджету України у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції»).

2. Відповідно до пункту 1 частини першої та пункту 1 частини другої статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», у межах здійснення заходів державного регулювання, зобов`язати АТ «Полтаваобленерго»:

1) у строк до 14 червня 2019 року привести свої дії по відношенню до:

гр. ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ФОП ОСОБА_4 , ФОП ОСОБА_5 , ТОВ «Рост Електромонтаж», ОСОБА_6 шляхом урахування при розрахунках у найближчому розрахунковому періоді компенсації за недотримання гарантованих стандартів якості надання послуг, а саме терміну надання договору про приєднання та технічних умов;

гр. ОСОБА_3 шляхом підписання із замовником у двох примірниках акта про надання/отримання послуги з приєднання електроустановок до електричних мереж;

гр. ОСОБА_7 шляхом надання компенсації за недотримання гарантованих стандартів якості надання послуг з електропостачання, а саме терміну відновлення електропостачання споживача після усунення порушень і оплати споживачем заборгованості, витрат на повторне підключення та збитків, завданих енергопостачальнику (для населення).

Про вжиті заходи у термін до 02 липня 2019 року повідомити НКРЕКП та Сектор НКРЕКП у Полтавській області (з наданням належним чином завірених та структурованих копій підтвердних документів);

2) привести свої дії по відношенню до гр. ОСОБА_8 шляхом урахування при розрахунках у найближчому розрахунковому періоді компенсації за недотримання гарантованих стандартів якості надання послуг, а саме терміну надання договору про приєднання та технічних умов, після укладання договору про надання послуг з розподілу електричної енергії;

3) у строк до 01 серпня 2019 року відповідно до Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 04 вересня 2018 року № 955, урахувати в Інвестиційній програмі на 2019 рік статтю «Додатково отриманий дохід за результатом діяльності 2018 року» без додаткових джерел фінансування у розмірі 8 357,72 тис. грн (без ПДВ);

4) у строк до 01 липня 2019 року завершити виконання (освоєння) заходів схваленої Інвестиційної програми на 2018 рік, які були профінансовані у 2018 році у сумі 34 830,79 тис. грн (без ПДВ), про що після закінчення зазначеного терміну виконання протягом 15 робочих днів письмово повідомити НКРЕКП та Сектор НКРЕКП у Полтавській області (з наданням належним чином завірених та структурованих копій підтвердних документів);

5) у строк до 31 грудня 2019 року виконати вимоги пункту 4.1.38 глави 4.1 розділу IV Кодексу систем розподілу щодо прив`язки інформації про лінії електропередач та трансформаторні підстанції 150-110-35-6/0,4 кВ (із зазначенням інформації про завантаження підстанції та резерву потужності) до географічних даних у геодезичній інформаційно-технічній системі об`єктів електроенергетики відповідно до глави 4.10 розділу ІV Кодексу.

3. Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики, у межах здійснення заходів державного регулювання, відповідно до пунктів 1, 13 частини першої та пункту 1 частини другої статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг»:

1) підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що проводиться у формі відкритого слухання, проект рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на розподіл електричної енергії АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» шляхом його зміни в бік зменшення на загальну суму 103 096,05 тис. грн (без ПДВ), урахувавши:

суму необґрунтованого недовиконання інвестиційної програми, програми ремонтів та надлишково отриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності за 2018 рік у розмірі 102 588,81 тис. грн (без ПДВ);

суму перевищення фінансування заходів схваленої Інвестиційної програми на 2018 рік понад 10 % у розмірі 160,81 тис. грн (без ПДВ);

суму перевищення фізичних обсягів над плановими понад 5 % по заходах схваленої Інвестиційної програми на 2018 рік у розмірі 63,78 тис. грн (без ПДВ);

суму фінансування заходів, не передбачених схваленою Інвестиційною програмою на 2018 рік, у розмірі 282,65 тис. грн (без ПДВ);

2) у разі неврахування АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» в Інвестиційній програмі на 2019 рік статті «Додатково отриманий дохід за результатом діяльності 2018 року» без додаткових джерел фінансування у розмірі 8 357,72 тис. грн (без ПДВ) підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що проводиться у формі відкритого слухання, проект рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на розподіл електричної енергії АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» шляхом його зміни в бік зменшення на суму 8 357,72 тис. грн (без ПДВ);

3) у разі невиконання (неосвоєння) АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» заходів, зазначених у підпункті 4 пункту 2 постановляючої частини цієї постанови, та/або ненадання належним чином завірених та структурованих копій підтвердних документів підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що проводиться у формі відкритого слухання, проект рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на розподіл електричної енергії АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» шляхом його зміни в бік зменшення на суму 34 830,79 тис. грн (без ПДВ).

4. Прийняти до відома освоєння станом на 31 березня 2019 року АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» профінансованих та не освоєних у 2018 році коштів Інвестиційної програми на 2018 рік у сумі 44 697,96 тис. грн (без ПДВ), а також суму фінансування та освоєння після 20 січня 2019 року заходів Інвестиційної програми на 2018 рік, які було виконано (освоєно) до 31 березня 2019 року, у розмірі 1 199, 88 тис. грн (без ПДВ).

Тобто, саме пунктом 1 постанови НКРЕКП від 17.05.2019 № 798 було підсумовано порушення, встановлені відповідачем актами перевірок від 08.04.2019 № 146 та № 147.

Департаментом із регулювання відносин у сфері енергетики НКРЕКП було здійснено для АТ «Полтаваобленерго» розрахунок операційних витрат у структурі тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, зокрема, здійснено перерахунок статті «Коригування витрат».

24.06.2019 НКРЕКП ухвалила проєкт постанови «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 11.12.2018 № 1840» щодо перегляду тарифів на послуги з розподілу електричної енергії АТ «Полтаваобленерго» .

Листом від 02.07.2019 № 10-74/1006 АТ «Полтаваобленерго» направило до НКРЕКП пропозиції та зауваження до вказаного проєкту із запереченнями проти зміни статті "Коригування витрат" у структурі тарифів на розподіл електричної енергії АТ «Полтаваобленерго».

05.07.2019 на відкритому обговоренні вказаного проєкту постанови щодо перегляду тарифів на послуги з розподілу електричної енергії АТ «Полтаваобленерго» складено протокол відкритого обговорення та таблицю узгодження позицій.

Постановою НКРЕКП від 12.07.2019 №1426 «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 11.12.2018 № 1840» скориговано структуру тарифів на послуги з розподілу електричної енергії АТ «Полтаваобленерго», зокрема статтю «Коригування витрат».

Додатком до вказаної постанови «Структура тарифів на послуги з розподілу електричної енергії АТ «Полтаваобленерго» передбачено коригування витрат у бік зменшення на 360441 тис грн (без ПДВ), у тому числі: 113 009,52 тис грн (без ПДВ) - вилучення коштів відповідно до пункту 3 постанови НКРЕКП від 04.12.2018 №1615; 103 096,05 тис грн (без ПДВ) - вилучення коштів відповідно до підпункту 1 пункту 3 постанови НКРЕКП від 17.09.2018 № 798 (з розрахунку на 5 місяців сума становить - 247 430, 52 тис грн).

Не погоджуючись з указаною постановою НКРЕКП, позивач звернувся до суду.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначено Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 № 1540-VIII (далі - Закон №1540-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону № 1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Частиною 1 статті 19 Закону № 1540-VIII передбачено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Згідно з частиною 4 статті 19 Закону № 1540-VIII під час здійснення державного контролю Регулятор має право:

1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов;

2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу;

3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю;

4) призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю;

5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень;

6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.

Відповідно до частини 1, пунктів 1, 2 частини 2 статті 22 Закону № 1540-VIII суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України «Про природні монополії», «Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу», «Про ринок електричної енергії», «Про ринок природного газу», «Про трубопровідний транспорт», «Про теплопостачання», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про державне регулювання у сфері комунальних послуг» та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; накладення штрафу.

Згідно з пунктами 1, 13 частини 1 статті 17 Закону № 1540-VIII для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор: приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції; встановлює державні регульовані ціни і тарифи на товари (послуги) суб`єктів природних монополій та інших суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо відповідні повноваження надані Регулятору законом.

Відповідно до пункту 1.2 Порядку № 1175 перегляд тарифів - це встановлення для ліцензіатів тарифів на послуги з розподілу електричної енергії на перший рік регуляторного періоду на підставі розрахованого необхідного доходу на прогнозний рік або регуляторний період.

Уточнення тарифів - це встановлення для ліцензіатів тарифів на послуги з розподілу електричної енергії на кожен рік регуляторного періоду, крім першого, на підставі розрахованого необхідного доходу з урахуванням уточнених прогнозованих значень індексу споживчих цін, індексу цін виробників промислової продукції, індексу зростання номінальної середньомісячної заробітної плати, обсягу інвестиційної програми на цей рік тощо. Регуляторний період - це період часу між двома послідовними переглядами необхідного доходу та параметрів регулювання, що мають довгостроковий строк дії, який становить 5 років, за винятком першого регуляторного періоду, який становить 3 роки (або 3,5 роки, якщо перехід на стимулююче регулювання відбувся з другого півріччя).

Пунктом 7.8 Порядку № 1175 передбачено, що НКРЕКП ініціює встановлення тарифів ліцензіата як засіб державного регулювання у сфері енергетики, у тому числі за зверненням ліцензіата, у разі:

1) закінчення періоду, на який встановлювалися тарифи та їх структура (або закінчення терміну врахування окремих елементів витрат у структурі тарифу);

2) за результатами перевірок господарської діяльності ліцензіатів;

3) використання коштів на цілі або в розмірах, не передбачених схваленою інвестиційною програмою, без погодження з НКРЕКП;

4) надання ліцензіатом до НКРЕКП недостовірної інформації щодо здійснення ліцензованої діяльності;

5) порушення ліцензіатом умов проведення закупівель товарів, робіт і послуг, визначених діючими нормативними актами;

6 ) зміни обсягів розподілу електричної енергії відносно врахованих при розрахунку діючих тарифів більше ніж на 5 %;

7) зміни економічно обґрунтованих витрат на послуги з розподілу електричної енергії на прогнозний рік відносно, урахованих при розрахунку діючих тарифів, що склалася з причин, незалежних від діяльності з розподілу електричної енергії, якщо це призводить до зміни тарифів більше ніж на 5 % від установленого рівня;

8) наявності дефіциту або профіциту коштів від здійснення діяльності з надання послуг з приєднання електроустановок замовників до електричних мереж у році t-1, що підтверджується розширеним звітом ліцензіата;

9) в інших випадках, передбачених нормативно-правовими актами НКРЕКП.

Згідно з пунктом 7.10 Порядку № 1175 за наявності підстав, передбачених пунктом 7.8 цієї глави, НКРЕКП встановлює тарифи ліцензіату, виходячи з даних звітності, актів перевірок та/або пояснень і матеріалів ліцензіата.

Відповідно до пункту 7.11 Порядку № 1175 при недотриманні ліцензіатом структури тарифу та/або невиконанні інвестиційної програми НКРЕКП може зменшити діючий тариф, вилучивши зі структури тарифу кошти за недотримання ліцензіатом структури тарифу та/або невиконання інвестиційної програми, або врахувати ці кошти як джерело фінансування інвестиційної програми.

Аналіз наведених правових норм свідчить, що НКРЕКП є органом, уповноваженим здійснювати державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних перевірок.

У разі ж виявлення порушень у діях таких суб`єктів НКРЕКП наділена повноваженнями застосовувати до них за результатом проведених перевірок санкції, у тому числі штрафні, виключний перелік яких визначений статтею 22 Закону № 1540-VIII, а також здійснювати інші заходи державного регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, які за своєю правовою природою не є санкціями у розумінні Закону № 1540-VIII.

Так, згідно з частиною 4 статті 19 Закону № 1540-VIII під час здійснення державного контролю Регулятор наділений повноваженнями, зокрема, приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень, накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.

При цьому однією із форм діяльності Регулятора є здійснення державного регулювання шляхом формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом.

З аналізу пунктів 7.8, 7.10-7.11 Порядку № 1175 вбачається, що як засіб державного регулювання у сфері енергетики НКРЕКП має право ініціювати за результатами перевірок господарської діяльності ліцензіатів встановлення тарифів ліцензіата, а при недотриманні ліцензіатом структури тарифу та/або невиконанні інвестиційної програми НКРЕКП може зменшити діючий тариф, вилучивши зі структури тарифу кошти за недотримання ліцензіатом структури тарифу та/або невиконання інвестиційної програми, або врахувати ці кошти як джерело фінансування інвестиційної програми.

З урахуванням викладеного суд погоджується з доводами відповідача про те, що НКРЕКП, установивши за наслідками перевірки господарської діяльності АТ «Полтаваобленерго» порушення у сферах енергетики та комунальних послуг, мало право, керуючись пунктами 1, 13 частини першої статті 17 Закону №1540-VIII, підпунктом 2 пункту 7.8 Порядку №1175, установити позивачеві тариф на розподіл електричної енергії, відкоригувавши його в бік зменшення на загальну суму 103 096, 05 тис грн.

Подібні висновки щодо застосування пунктів 1, 13 частини 1 статті 17 Закону № 1540-VIII, підпункту 2 пункту 7.8 Порядку №1175 викладені в постанові Верховного Суду від 24 листопада 2021 року у справі № 320/5797/19.

Щодо аргументів позивача про те, що в охоплений перевіркою період позивач не був ліцензіатом діяльності з розподілу електричної енергії, суд зазначає таке.

Як вбачається з матеріалів справи, у період з 01.01.2018 по 31.12.2018 позивач здійснював свою діяльність на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами від 27.10.2011 серії АГ №578518.

У контексті наведеного суд зазначає, що 11.06.2017 набрав чинності Закон України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 № 2019-VIII (далі - Закон № 2019-VIII).

Новелою вказаного Закону є відокремлення функції з розподілу електричної енергії від функцій виробництва, передачі та постачання, тобто створення відповідних окремих юридичних осіб.

Пунктом 13 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 2019-VIII (із змінами, внесеними згідно із Законом № 2628-VIII від 23.11.2018) передбачено, що під час здійснення заходів з відокремлення оператора системи розподілу вертикально інтегрований суб`єкт господарювання повинен до 01 січня 2019 року вжити заходів для відокремлення оператора системи розподілу від виробництва, передачі, постачання електричної енергії шляхом створення відповідних суб`єктів господарювання.

Ліцензії на провадження господарської діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами та постачання електричної енергії за регульованим тарифом підлягають анулюванню з 01 січня 2019 року.

До анулювання зазначених ліцензій діяльність з розподілу та постачання електричної енергії провадиться на підставі чинних ліцензій, що були видані до дня набрання чинності цим Законом. Діяльність з розподілу електричної енергії з 01 січня 2019 року здійснюється на підставі нових ліцензій на провадження діяльності з розподілу електричної енергії.

Таким чином, відсутність у позивача в охопленому перевіркою періоді ліцензії на провадження діяльності з розподілу електричної енергії не може бути самостійною підставою для висновку про те, що позивач не був ліцензіатом зазначеного виду діяльності. До 01.01.2019 (під час перехідного періоду) відповідна діяльність могла здійснюватися на підставі ліцензії, що була видана до набрання чинності Законом № 2019-VIII.

Суд зазначає, що постановою НКРЕКП від 24.01.2018 № 68 ПАТ «Полтаваобленерго» було встановлено тарифи на розподіл електричної енергії та тарифи на постачання електричної енергії, а саме: на період з 01 лютого 2018 року по 31 березня 2018 року включно ПАТ «Полтаваобленерго» установлено тарифи на розподіл електричної енергії на рівні: для 1 класу напруги - 47,55 грн/МВт год (без ПДВ); для 2 класу напруги - 230,73 грн/МВт год (без ПДВ); з 01 квітня 2018 року: для 1 класу напруги - 57,63 грн/МВт год (без ПДВ); для 2 класу напруги - 278,18 грн/МВт год (без ПДВ).

Як убачається з постанови НКРЕКП від 24.01.2018 № 68 тарифи на розподіл електричної енергії встановлювалися ПАТ «Полтаваобленерго», відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», статті 17 Закону України «Про електроенергетику» та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП, від 25 липня 2017 року № 932.

З урахуванням викладеного, дуд погоджується з доводами відповідача про те, що позивач у період з 01.01.2018 по 31.12.2018 був ліцензіатом провадження діяльності з розподілу електричної енергії.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що підставою для ухвалення оскаржуваної постанови НКРЕКП від 12.07.2019 № 1426 була постанова НКРЕКП 17.05.2019 № 798 «Про накладення штрафу на АТ «Полтаваобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, Ліцензійних умов з постачання електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання» та акти перевірок від 08.04.2019 № 146 та № 147.

В актах від 08.04.2019 №146 та №147 зафіксовано факт необґрунтованого недовиконання інвестиційної програми, програми ремонтів і надлишково отриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності за 2018 рік у розмірі 102 588, 81 тис грн; перевищення фінансування заходів схваленої Інвестиційної програми на 2018 рік понад 10 % у розмірі 160,81 тис грн; перевищення фізичних обсягів над плановими понад 5 % по заходах схваленої Інвестиційної програми на 2018 рік у розмірі 63,78 тис грн; фінансування заходів, не передбачених схваленою Інвестиційною програмою на 2018 рік, у розмірі 282,65 тис грн.

В подальшому такі висновки актів перевірки стали підставою прийняття постанови НКРЕКП 17.05.2019 № 798.

При перегляді даної справи Верховним Судом, останній, повертаючи справу на новий розгляд до Київського окружного адміністративного суду, акцентував увагу саме на тому, що внаслідок неправильного застосування норм матеріального права суди попередніх інстанцій обґрунтованість цих порушень в контексті доводів позивача не оцінювали.

Відповідно до частини 5 статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов`язковими для суду першої або апеляційної інстанції при новому розгляді справи.

Аналізуючи правовідносини, на яких наголосив Верховний Суд при перегляді даної справи у касаційному порядку, суд звертає увагу на таке.

Зміст постанови НКРЕКП від 17 травня 2019 року № 798 свідчить про те, що підготовка проекту рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на розподіл електричної енергії AT «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» шляхом його зміни в бік зменшення на загальну суму 103 096,05 тис, грн. (пункт 3 постанови) пов`язана з тим, що на думку НКРЕКП АТ «Полтаваобленерго» допущено порушення:

підпунктів 2, 5, 7, 11, 13, 21 пунктів 2.3 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та Ліцензійних умов з постачання електричної енергії щодо здійснення ліцензованої діяльності відповідно до Законів України «Про електроенергетику». «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг». «Про ринок електричної енергії» та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, зокрема:

- підпунктів 2.1.2, 2.1.3 пункту 2.1, підпункту 3.1.2 пункту 3 Правил приєднання електроустановок до електричних мереж, затверджених постановою НКРЕ від 17 січня 2013 року № 32, пункту 4.2.4 глави 4.2, пунктів 4.5.5. 4.5.6 глави 4.5 Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310;

- пунктів 4.1, 4.4, 4.8 глави 4, пункту 5.2 Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 04 вересня 2018 року № 955;

- пункту 34 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 року № 1357;

- підпункту 5 пункту 4.1 розділу 4 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11- НКРЕКП (квартальна) «Звіт щодо показників надійності електропостачання», затвердженої постановою НКРЕКП від 23 березня 2017 року № 345;

- пункту 5 Порядку забезпечення стандартів якості надання послуг з електропостачання, затвердженого постановою НКРЕКП від 18 жовтня 2016 року № 1841.

Разом з тим, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.09.2019 по справі № 640/9914/19, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.02.2020 (Верховний Суд ухвалою від 30.03.2020 відмовив у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою НКРЕКП) визнано протиправною та скасовано пункти 1, 2, 4 постанови НКРЕКП № 798 від 17.05.2019. Вказане рішення суду набрало законної сили.

У межах розгляду вказаної адміністративної справи суди дійшли висновку про необґрунтованість прийняття пунктів 1, 2, 4 постанови НКРЕКП від 17.05.2019 №798 «Про накладення штрафу на АТ «Полтаваобленерго» за порушення Ліцензійних умов з передачі електричної енергії, Ліцензійних умов з постачання електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання», оскільки відповідачем не наведено достатніх правових підстав для прийняття оскаржуваної постанови від 17.05.2019 №798 НКРЕКП в межах повноважень та у спосіб, визначений законодавством України, а тому дана постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до частини 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Вказане свідчить про те, що АТ «Полтаваобленерго» під час здійснення господарської діяльності не допускало порушень законодавства, яке вказано у постанові НКРЕКП від 17 травня 2019 року № 798, і дана обставина, відповідно до положень частини 4 статті 78 КАС України не підлягає доказуванню під час розгляду даної справи та оцінці судом щодо обґрунтованості цих порушень, в тому числі в частині недопущення АТ «Полтаваобленерго» необґрунтованого недовиконання інвестиційної програми, програми ремонтів і надлишково отриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності за 2018 рік, перевищення фінансування заходів схваленої Інвестиційної програми на 2018 рік, фінансування заходів, не передбачених схваленою Інвестиційною програмою на 2018 рік.

Як вже зазначалось вище, пункт 7.8. Порядку № 1175 визначає, що НКРЕКП ініціює встановлення тарифів ліцензіата як засіб державного регулювання у сфері енергетики, за результатами перевірок господарської діяльності ліцензіатів.

Пункт 7.11 цього ж Порядку № 1175 встановлює, що при недотриманні ліцензіатом структури тарифу та/або невиконання інвестиційної програми НКРЕКП може зменшити діючий тариф, вилучивши зі структури тарифу кошти за недотримання ліцензіатом структури тарифу та/або невиконання інвестиційної програми, або врахувати ці кошти як джерело фінансування інвестиційної програми.

Аналіз змісту вказаних правових норм свідчить про те, що зменшення діючого тарифу можливе за умови допущення ліцензіатом порушень законодавства під час здійснення господарської діяльності, які виявлені НКРЕКП за результатами перевірки.

Водночас, беручи до уваги той факт, що, постанова НКРЕКП від 17.05.2019 № 798, якою встановлено допущення АТ «Полтаваобленерго» порушень законодавства, що стало підставою для перегляду тарифу на розподіл електричної енергії АТ «Полтаваобленерго» шляхом його зміни в бік зменшення, рішенням суду по справі № 640/9914/19, яке набрало законної сили, визнана протиправною та скасована, а саме пункти 1, 2, 4 постанови, вбачається, що АТ «Полтаваобленерго» під час здійснення господарської діяльності не допускало порушень законодавства, яке вказано у постанові НКРЕКП від 17 травня 2019 року № 798, в тому числі Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 25.07.2017 № 392.

Отже, відсутні підстави для застосування положень Порядку № 1175 та прийняття НКРЕКП рішення про перегляд тарифу на розподіл електричної енергії АТ «Полтаваобленерго» шляхом його зміни в бік зменшення на загальну суму 103 096, 05 тис. грн, що свідчить про обґрунтованість заявлених позовних вимог.

Окремо в частині вимог позивача про скасування оскаржуваного рішення з моменту його прийняття, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до обов`язкових до врахування висновків Верховного Суду, до яких він дійшов при розгляді справи № 160/1088/19 (постанова від 10.03.2020), рішення суду у справі №804/8091/17 набрало чинності 25.07.2018, що за висновком судів попередніх інстанцій означає не лише неможливість застосування Рішення №1862 на 2018 рік в оскаржуваній частині після цієї дати, а й неможливість покладення на платників обов`язку його виконувати, оскільки, як встановлено судами, таке рішення ще у момент його прийняття є протиправним. Цей висновок зумовлений правовою позицією Верховного Суду, за якою у разі визнання його протиправним нормативно-правовий акт не може застосуватися - як за період до, так і за період після встановлення судом його протиправності (постанови від 04.12.2018 у справі №816/52/17, від 04.12.2018 у справі №П/811/658/16, від 03.06.2019 у справі №817/622/16).

Відповідно до змісту статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема, про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Отже, обставини визнання оскаржуваної постанови НКРЕКП від 12.07.2019 № 1426 протиправною та її скасування свідчать про неможливість її застосування саме з моменту її прийняття.

А тому, враховуючи встановлені у справі обставини протиправності оскаржуваного рішення, з метою найбільш повного захисту прав та інтересів позивача, що б мінімізувало йому необхідність повторного звернення до суду, суд вбачає необхідним задовольнити позовні вимоги саме шляхом визнання протиправним оскаржуваного рішення та його скасування з моменту його прийняття.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки оскаржуване рішення не відповідає наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.

Згідно статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи зазначене, суд вважає необхідним стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 921, 00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов акціонерного товариства «Полтаваобленерго» (36022, місто Полтава, вулиця Старий Поділ, будинок 5; ) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, місто Київ, вулиця Смоленська, будинок 19; ) про визнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування постанови задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 11.12.2018 № 1840» від 12.07.2019 № 1426 з моменту її прийняття.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на користь акціонерного товариства «Полтаваобленерго» понесені останнім судові витрати у розмірі 1 921, 00 грн (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.