Справа № 120/6018/23
Суддя: Дмитришена Руслана Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

21 лютого 2024 р. Справа № 120/6018/23

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дмитришеної Р.М., розглянувши письмово в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом: ОСОБА_1 до: Головного управління ДПС у Вінницькій області про: визнання протиправними та скасування наказів, податкових повідомлень - рішень

ВСТАНОВИВ:

У Вінницький окружний адміністративний суд звернувся з адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування наказів, податкових повідомлень - рішень.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказав, що ГУ ДПС у Вінницькій області винесено два накази про проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 - №411к від 17.02.2023 року та №412к від 17.02.2023 року. По результатах проведених перевірок на виконання цих наказів складено два акти перевірки.

Позивач вказує на протиправність проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 з огляду на те, що у спірних наказах відсутні будь-які посилання на конкретні (фактичні) підстави призначення перевірки, крім посилання на норми, що їх регулюють, у наказі не відображено в рамках яких заходів контролюючого органу встановлено невідповідність діяльності платника податків вимогам чинного законодавства.

В своїх доводах позивач покликається на практику Верховного Суду, зокрема, постанови ВС від 28 квітня 2023 року по справі №640/21823/19, від 08 вересня 2020 року у справі №640/21536/19.

З огляду на це, позивач вважає, що спірні накази підлягають скасуванню як протиправні.

Також позивач заперечує встановлені порушення в Актах перевірки. Зокрема, щодо висновку про здійснення підприємцем реалізації товарів, які не обліковані у встановленому порядку, то позивач вказує, що накладні на товар на суму 2888 грн. були в наявності та знаходились в бухгалтера, а обов`язок постійно зберігати вказані документи в магазині відсутній. В ході перевірки вони не були надані з причини відсутності позивача на місці, а перевірка проводилася в присутності продавця. До того ж перевірка проведена швидкоплинно за 1 год. 10 хв., яка почалася 28.02.2023 о 13.40 та закінчилася 28.02.2023 о 14.50, що підтверджується відповідними доказами.

Спростовуючи інше порушення щодо здійснення розрахункових операцій через РРО з роздрукуванням фіскальних чеків невідповідної форми, а саме при продажу алкогольних напоїв (згідно переліку) в розрахункових документах відсутні цифрові значення штрих коду марки акцизного податку (серія та номер) на загальну суму 17342 грн. 00 коп., то позивач зазначає, що положення ст. 17 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" не передбачають відповідальності за не зазначення цифрового штрихкоду марки. Натомість факт не видачі відповідного розрахункового документу встановлено не було.

Отже, позивач вважає, що оскільки порушення п. 1, п. 2 ст. 3 ЗУ "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" він не вчиняв, а фактів передбачених ч. 1 п. 1 ст. 17 вказаного Закону не встановлено та не зафіксовано, тому застосування штрафних санкцій на суму 25930 грн. є протиправним.

Відтак, з метою скасування наказів №411к від 17.02.2023 та №412к від 17.02.2023 та податкових повідомлень - рішень Головного управління ДПС у Вінницькій області № від 17.03.2023 та № від 17.03.2023, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.

Ухвалою від 12.05.2023 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви.

На виконання зазначеної ухвали, позивачем 15.05.2023 подано до суду матеріали на усунення недоліків.

Ухвалою від 18.05.2023 відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні). Установлено строк для подання заяв по суті.

08.06.2023 відповідач подав відзив на позов, у якому заперечує заявлені вимоги. По суті спору відповідач вказав, що відповідно до наказів Головного управління ДПС у Вінницькій області від 17.02.2023 року №411к та № 412-к, на підставі положень Податкового кодексу України, направлень на перевірку, працівниками податкового органу була проведена фактична перевірка магазину-кафе, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , та магазину-бару, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , в яких здійснює господарську діяльність ФОП ОСОБА_1 .

В ході проведення перевірки магазину-кафе встановлено порушення п. 1, 2 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг". Зокрема, перевіркою встановлено факти здійснення реалізації підакцизних товарів - з роздрукування невідповідних розрахункових документів, в яких відсутні обов`язкові реквізити, а саме серія та номер марки акцизного податку.

Відповідач вказує, що за термінами, визначеними статтею 2 Закону, як розрахунковий документ, так і фіскальний звітний чек визначено у їх значенні як документи встановленої форми.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.06.2016 №13, одним з обов`язкових реквізитів фіскального чека є цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (рядок 9).

У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не приймається як розрахунковий, що встановлено абз. 2 п. 3 розділу І Положення №13.

Згідно з п. 226.7 ст. 226 ПК, кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.

Одним із реквізитів марки акцизного податку, вказує відповідач, є, зокрема, серія із чотирьох літер і шестизначний номер, що передбачено Положенням про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 №1251.

Отже, ст. 17 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" передбачена відповідальність за встановлені порушення.

Щодо встановлених порушень під час проведення перевірки магазину-бар, то посадовим особам контролюючого органу не надано документи, які підтверджують облік та походження підакцизних товарів, що на момент перевірки 28.02.2023 знаходилися у місці продажу (господарському об`єкті) на загальну суму 2 888,00грн.

На підставі цього, відповідно до підпункту 54.3.3 пункту 54.3 ПК, ст. 20 "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" було прийнято податкове повідомлення-рішення від 17.03.2023 №, яким до ФОП ОСОБА_1 застосовано штрафні санкції в розмірі вартості товарів, які не обліковані у встановленому порядку, за цінами реалізації, та на які не надані під час проведення перевірки документи, які підтверджують облік товарів, що знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті) на суму 2 888,00грн.

За наведеного, відповідач вважає спірні рішення правомірними, а вимоги безпідставними.

З приводу оскарження наказів про призначення фактичної перевірки, то відповідач покликаючись на практику Верховного Суду, що викладена в постанові від 21.12.2020 у справі, вказує, що в тому випадку, коли контролюючий орган провів перевірку на підставі наказу на її проведення та за результатами такої перевірки були прийняті податкові повідомлення рішення чи інші рішення, то цей наказ як акт індивідуальної дії був реалізований його застосуванням, а тому його оскарження після допуску платником податків посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки не є належним способом захисту права платника податків, оскільки наступне скасування наказу не може призвести до відновлення порушеного права.

Відповідач також заперечує суму витрат на правничу професійну допомогу, яка заявлена у розмірі 8 000грн., як така, що є неспівмірною.

Крім того, відповідач подав клопотання про закриття провадження у справі з підстав того, що наказ контролюючого органу про проведення перевірки після його реалізації не може бути оскаржений до суду, а такий спір не підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства. У своїх доводах представник покликається на висновки Великої Палати Верховного Суду, що викладені у постанові від 08.09.2021 по справі №816/228/17.

Враховуючи, що розгляд справи по суті розпочався, інших заяв і документів не надходило, а визначений строк для їх подання закінчився, клопотань щодо продовження процесуального строку не надходило, відтак суд розглядає справу в письмовому провадженні за наявними в ній доказами.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, оцінивши доводи позову та відзиву, встановив наступне.

Позивач ОСОБА_1 є суб`єктом господарювання, зареєстрований як фізична особа-підприємець, що підтверджується свідоцтвом про державну реєстрацію ФОП серії В02 №677701 (а.с. 14).

Свою господарську діяльність позивач здійснює, зокрема, в магазині-барі, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , та магазині-барі, розташованого за адресою АДРЕСА_1 .

Наказом від 17.02.2023 №411к "Про проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 ", на підставі п.п. 75.1.3 п. 75.1 ст. 75 п.п. 80.2.2 п. 80.2, на виконання вимог п. 82.3 податкового кодексу України, та доповідної записки відділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС у Вінницькій області №697/02-32-07-05 від 15.02.2023, наказано провести перевірку ФОП ОСОБА_1 магазин-бар, АДРЕСА_1 , з 20.02.2023, терміном 10 діб, за період з 01.02.2020 (а.с. 58-59).

Наказом від 17.02.2023 №412к "Про проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 ", на підставі п.п. 75.1.3 п. 75.1 ст. 75 п.п. 80.2.2 п. 80.2, на виконання вимог п. 82.3 податкового кодексу України, та доповідної записки відділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС у Вінницькій області №697/02-32-07-05 від 15.02.2023, наказано провести перевірку ФОП ОСОБА_1 магазин-бар, АДРЕСА_1 , з 20.02.2023, терміном 10 діб, за період з 01.02.2020 (а.с. 87-88).

Доповідною запискою від 15.02.2023 на ім`я В.о. начальника ГУ ДПС у Вінницькій області відділ податкового аудиту доповів по суті питання, що в ході проведення аналізу господарської діяльності СГ, які здійснюють діяльність з реалізації алкогольних напоїв, тютюнових виробів через РРО/ПРРО вбачаються порушення п. 1, 2, п. 11 ст. 3 "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", зокрема, ФОП ОСОБА_1 за вказаними місцями господарювання (а.с. 57, 86).

З огляду на що, начальник управління податкового аудиту просить надати дозвіл на проведення фактичних перевірок вищезазначених господарських одиниць.

Управлінським рішення В.о. начальника ГУ ДПС у Вінницькій області надано дозвіл, що підтверджується проставленим у верхньому правому кутку підписом останнього.

Підставою для доповідної став лист ДПС України від 02.02.2023 №2363/7/99-00-07-04-01-07 у якому вказано, що в ході аналізу наявної податкової інформації встановлено, що ФОП ОСОБА_1 здійснює діяльність у сфері роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами за допомогою п`яти торгівельних об`єктів, має 10 ліцензій на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та 5 зареєстрованих РРО. За результатами аналізу фіскальних чеків, наявних в СОД РРО встановлено, що зазначений платник податків при реалізації алкогольних напоїв створював/друкував невідповідні розрахункові документи, а саме фіскальні чеки не містять цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку.

Таким чином, ДПС України у листі вказує, що з метою виконання функцій визначених законом та протидії порушення в частині проведення розрахунків при продажу товарів, необхідно детально проаналізувати зазначену інформацію та додатково провести аналіз діяльності ФОП ОСОБА_1 за 2020-2022. Після чого організувати та провести фактичні перевірки господарських об`єктів платника податків (а.с. 55-57, 84-85).

На підставі направлень на перевірку від 17.02.2023 №№683, 684, 685, 686, посадові особи провели фактичні перевірки означених вище господарських об`єктів ФОП ОСОБА_1 .

Актом фактичної перевірки від 22.02.2023, реєстраційний номер 2385/02-32-07-05/ НОМЕР_1 (а.с. 62-65), встановлені порушення п. 1, 2, ст. 3 "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг". Зокрема, здійснення розрахункових операцій через РРО з роздрукуванням фіскальних чеків невідповідної форми роздрукованих документів, а саме при продажі алкогольних напоїв (згідно переліку) в розрахункових документах відсутні цифрові значення штрих коду марки акцизного податку (серія номер) на загальну суму - 17342грн. (далі - Акт від 22.02.2023).

До Акту від 22.02.2023 зазначені додатки на 6 аркушах, Х звіт на 1 аркуші (а.с. 66-77).

Розрахунком фінансової санкції застосовано в сумі 25930 на підставі п. 1 ст. 17 Закону, 25930 = (166х100% + 17176х150%).

Актом фактичної перевірки від 28.02.2023, реєстраційний номер 2383/02-32-07-05/ НОМЕР_1 (а.с. 91-95), встановлені порушення п. 12 ст. 3 "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг". Зокрема, здійснення реалізації товарів, які не обліковані у встановленому порядку, підприємцем не надано під час проведення перевірки документи, які підтверджують облік товарів, що знаходяться у місці продажу, а саме не надано накладні на товар, що реалізується згідно переліку за цінами реалізації на загальну суму 2888,0грн. (далі - Акт від 28.02.2023).

Додатком до Акту визначено перелік продукції (а.с. 95).

Розрахунком фінансової санкції застосовано в сумі 2888,0грн., на підставі ст. 20 Закону (а.с. 96).

За результатами проведеної перевірки та встановлених порушень, прийняті ГУ ДПС у Вінницькій області спірні податкові повідомлення-рішення від 17.03.2023 № на суму штрафної (фінансової) санкції 2888,00грн (а.с. 97-98), від 17.03.2023 № на суму штрафної (фінансової) санкції 25930 грн (а.с 79-80).

Позивач оскаржує накази від 17.02.2023 №№411к, 412к "Про проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 " та податкові повідомлення-рішення.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає таке.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів врегульовані положеннями Податкового кодексу України (далі ПК України; в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Глава 8 розділу ІІ ПК України визначає види перевірок, які можуть бути проведені контролюючими органами, а також порядок та процедуру їх проведення. Зокрема, встановлюється чітке розмежування щодо порядку допуску до виїзних та невиїзних перевірок, а також щодо місця проведення зазначених перевірок.

Згідно з підпунктом 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 ПК України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Порядок проведення фактичної перевірки врегульований статтею 80 ПК України.

Відповідно до п.п. 80.2.2 ст. 80 ПК, фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів.

За обставин справи спірними наказами №№411к, 412к, з метою упередження порушень вимог чинного законодавства суб`єктами господарювання у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також у сфері обігу алкогольних напоїв, тютюнових виробів, пального, згідно наявної інформації бази даних ІТС "Єдине вікно подання електронної звітності (Ліцензування) та ІС "Податковий блок" підсистема "Аналітична система", а також з питань дотримання вимог Законів України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", "Про ліцензування видів господарської діяльності", "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", "Про ціни та ціноутворення" , постанов Кабінету Міністрів України: від 30.07.1996 №854 "Про затвердження правил роздрібної торгівлі алкогольними напоями", від 29.07.2022 №894 "Про встановлення строків до настання яких торговці повинні забезпечити можливість здійснення безготівкових розрахунків (у тому числі з використанням електронних платіжних засобів, платіжних застосунків або платіжних пристроїв за продані ними товари (надані послуги), від 22.04.2020 №341 "Про заходи щодо стабілізації цін на товари, що мають істотну соціальну значущість, товари протиепідемічного призначення", від 09.12.20 №1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", Кодексу законів про працю України, Податкового кодексу України, на підставі п.п. 75.1.3 п. 75.1 ст. 75 п.п. 80.2.2 п. 80.2, на виконання вимог п. 82.3 Податкового кодексу України, та доповідної записки відділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС у Вінницькій області №697/02-32-07-05 від 15.02.2023, наказано провести перевірку ФОП ОСОБА_1 магазин-бар, АДРЕСА_1 , магазин-бар, АДРЕСА_1 , з 20.02.2023, терміном 10 діб, за період з 01.02.2020 (а.с. 58-59), (а.с. 87-88) відповідно.

Позивач оскаржує накази з підстав того, що у них відсутні будь-які посилання на конкретні (фактичні) обставини призначення перевірки, крім посилання на норми, що їх регулюють, у наказі не відображено в рамках яких заходів контролюючого органу встановлено невідповідність діяльності платника податків вимогам чинного законодавства.

На противагу доводам позивача, відповідач заперечує вимоги, оскільки вважає, що в тому випадку, коли контролюючий орган провів перевірку на підставі наказу на її проведення та за результатами такої перевірки були прийняті податкові повідомлення рішення чи інші рішення, то цей наказ як акт індивідуальної дії був реалізований його застосуванням, а тому його оскарження після допуску платником податків посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки не є належним способом захисту права платника податків, оскільки наступне скасування наказу не може призвести до відновлення порушеного права.

Оцінюючи наведені доводи, суд зазначає таке.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 08.09.2021 по справі № 816/228/17, у разі якщо контролюючий орган був допущений до проведення перевірки на підставі наказу про її проведення, то цей наказ як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням, а тому його оскарження не є належним та ефективним способом захисту права платника податків, оскільки скасування наказу не може призвести до відновлення порушеного права.

Неправомірність дій контролюючого органу при призначенні і проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставами позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки.

При цьому підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.

Згідно із висновками Верховного Суду, сформованими у постанові від 24.02.2022 по справі № 520/5314/2020, платник податків може скористатись правом недопуску посадових осіб контролюючого органу до перевірки у випадках передбачених пунктом 81.1 статті 81 ПК України. Разом з тим, недопуск посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки є правом, а не обов`язком платника податків, а тому реалізація права на судовий захист своїх прав та інтересів не може перебувати у залежності від використання особою своїх прав на їх позасудовий захист.

Незалежно від прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

З огляду на вищевикладене, суд погоджується із доводами відповідача в цій частині, у разі якщо контролюючий орган був допущений до проведення перевірки на підставі наказу про її проведення, то цей наказ як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням.

Відтак в частині вимог про скасування спірних наказів слід відмовити, так як вони у спірному випадку реалізовані їх застосуванням.

Разом з тим, суд надає оцінку доводам позивача на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, наведених у позові.

Абзацом третім пункту 81.1 статті 81 ПК України передбачено, що у наказі про проведення перевірки зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи-платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу.

Відповідно до наказів від 17.02.2023, метою перевірки вказано упередження порушень вимог чинного законодавства суб`єктами господарювання у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також у сфері обігу алкогольних напоїв, тютюнових виробів, пального.

Підставою для його прийняття послугувала доповідна записка від 15.02.2023 на ім`я В.о. начальника ГУ ДПС у Вінницькій області, якою відділ податкового аудиту доповів по суті питання, що в ході проведення аналізу господарської діяльності СГ, які здійснюють діяльність з реалізації алкогольних напоїв, тютюнових виробів через РРО/ПРРО вбачаються порушення п. 1, 2, п. 11 ст. 3 "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", зокрема, ФОП ОСОБА_1 за вказаними місцями господарювання (а.с. 57, 86).

Підставою для доповідної став лист ДПС України від 02.02.2023 №2363/7/99-00-07-04-01-07 у якому вказано, що в ході аналізу наявної податкової інформації встановлено, що ФОП ОСОБА_1 здійснює діяльність у сфері роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами за допомогою п`яти торгівельних об`єктів, має 10 ліцензій на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та 5 зареєстрованих РРО. За результатами аналізу фіскальних чеків, наявних в СОД РРО встановлено, що зазначений платник податків при реалізації алкогольних напоїв створював/друкував невідповідні розрахункові документи, а саме фіскальні чеки, які не містять цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку.

У зв`язку з цим, ДПС України у листі вказує, що з метою виконання функцій визначених законом та протидії порушення в частині проведення розрахунків при продажу товарів, необхідно детально проаналізувати зазначену інформацію та додатково провести аналіз діяльності ФОП ОСОБА_1 за 2020-2022. Після чого організувати та провести фактичні перевірки господарських об`єктів платника податків (а.с. 55-57, 84-85).

Отже, суд вважає, що відповідачем доведено підстави для проведення фактичної перевірки, оскільки листом ДПС України від 02.02.2023 чітко окреслено порушення вимог законодавства ФОП ОСОБА_1 . Також у листі, який контролюючий орган визначає як підставу для проведення перевірки, зазначена адреса господарської одиниці та касові чеки, їх дата та номери (а.с. 55-57, 84-85).

Крім того, у спірних наказах, вказано на доповідні записки відділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС у Вінницькій області №697/02-32-07-05 від 15.02.2023.

Те, що в наказах вказаний період перевірки з 01.02.2020 без зазначення кінця такого періоду, то суд повертаючись до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 08.09.2021 по справі № 816/228/17, вказує, що підставами для скасування рішення є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.

Суть цього недоліку у наказах не впливає на висновки перевірки, а відтак, не можуть бути підставою для скасування податкових повідомлень-рішень.

Щодо доводів відповідача про закриття провадження у справі з підстав того, що наказ контролюючого органу про проведення перевірки після його реалізації не може бути оскаржений до суду, а такий спір не підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства, що наведено в клопотанні від 08.06.2023 (а.с. 102-104), то суд вважає, що воно не підлягає задоволенню.

У даному спорі предметом заявлено не лише накази, але й спірні податкові повідомлення-рішення.

В межах судового розгляду, суд, з урахуванням висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 08.09.2021 по справі № 816/228/17, та висновків Верховного Суду, наведеними у постанові від 24.02.2022 по справі № 520/5314/2020, надає оцінку підставам перевірки, та, у разі якщо вони не визнані такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходить до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

Відтак, щодо спірного податкового повідомлення-рішення від 17.03.2023 № на суму штрафної (фінансової) санкції 2888,00грн (а.с. 97-98), то суд зазначає таке.

Актом фактичної перевірки від 28.02.2023 (а.с. 91-95), встановлені порушення п. 12 ст. 3 "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг". Зокрема, здійснення реалізації товарів, які не обліковані у встановленому порядку, підприємцем не надано під час проведення перевірки документи, які підтверджують облік товарів, що знаходяться у місці продажу, а саме не надано накладні на товар, що реалізується згідно переліку за цінами реалізації на загальну суму 2888,00 грн.

Додатком до Акту визначено перелік продукції (а.с. 95).

Розрахунком фінансової санкції застосовано в сумі 2888,0грн., на підставі ст. 20 Закону (а.с. 96).

Так, Закон України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" визначає правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі (далі - Закон № 265/95-ВР).

Відповідно до п. 12 ст. 3 Закону № 265/95-ВР, суб`єкти господарювання, які використовують програмні реєстратори розрахункових операцій, повинні вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів, що відображені в такому обліку. Порядок та форма обліку товарних запасів для фізичних осіб - підприємців, у тому числі платників єдиного податку, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. При цьому суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів (зокрема, але не виключно, документи щодо інвентаризації товарних запасів, документи про отримання товарів від інших суб`єктів господарювання та/або документи на внутрішнє переміщення товарів), які на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).

Те, що документи, а саме накладні на товар, що реалізується згідно переліку за цінами реалізації на загальну суму 2888,0грн., не були надані перевіряючим в ході перевірки підтверджується матеріалами справи та не заперечується позивачем.

Як на підставу для скасування податкового повідомлення-рішення позивач вказує, що в нього немає обов`язку зберігати накладну постійно в магазині.

Суд не погоджується з такими доводами, оскільки положення п. 12 ст. 3 Закону № 265/95-ВР зобов`язують суб`єкт господарювання надати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів, які на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).

Аналіз положень п. 12 ст. 3 Закону № 265/95-ВР вказує на те, що на господарському об`єкті мають бути документи, які підтверджують облік товару, який знаходиться у місці продажу.

В силу приписів ст. 20 Закону, до суб`єктів господарювання, що здійснюють реалізацію товарів, які не обліковані у встановленому порядку, та/або не надали під час проведення перевірки документи, які підтверджують облік товарів, що знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті), за рішенням контролюючих органів застосовується фінансова санкція у розмірі вартості таких товарів, які не обліковані у встановленому порядку, за цінами реалізації, але не менше десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Такі вимоги не поширюються на фізичних осіб - підприємців, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість (крім тих, які здійснюють діяльність з реалізації технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, а також лікарських засобів та виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння).

Відповідно до матеріалів справи ФОП ОСОБА_1 перебуває на загальній системі оподаткування, що підтверджується матеріалами справи, а відтак відповідачем правомірно застосовано штрафну (фінансову) санкцію у сумі 2888,00грн.

Відтак, підстави для визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 17.03.2023 № відсутні, тому у задоволенні цієї частини вимог слід відмовити.

Щодо податкового повідомлення-рішення від 17.03.2023 № на суму штрафної (фінансової) санкції 25930 грн, то Актом фактичної перевірки від 22.02.2023, (а.с. 62-65), встановлені порушення п. 1, 2, ст. 3 "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг". Зокрема, здійснення розрахункових операцій через РРО з роздрукуванням фіскальних чеків невідповідної форми роздрукованих документів, а саме при продажі алкогольних напоїв (згідно переліку) в розрахункових документах відсутні цифрові значення штрих коду марки акцизного податку (серія номер) на загальну суму - 17342грн.

До Акту від 22.02.2023 зазначені додатки на 6 аркушах, Х звіт на 1 аркуші (а.с. 66-77).

Розрахунком фінансової санкції застосовано в сумі 25930 на підставі п. 1 ст. 17 Закону, 25930 = (166х100% + 17176х150%).

Статтею 3 Закону №265 визначено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

За доводами позивача, положення п. 1 ст. 17 Закону №265, не передбачають такої відповідальності, як не зазначення штрих коду марки, тому підстави для застосування штрафних санкцій відсутні.

Суд такі доводи оцінює критично, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 2 Закону №265, терміни вживаються у такому значенні:

розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну;

фіскальний звітний чек - документ встановленої форми, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний фіскальний звітний чек) реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, що містить дані денного звіту, під час створення якого інформація про обсяг виконаних розрахункових операцій заноситься відповідно до фіскальної пам`яті реєстратора розрахункових операцій або фіскального сервера контролюючого органу.

Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 21.06.2016 №13, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 11 лютого 2016 за № 220/28350 (далі - Положення №13).

Цим Положенням визначено форми і зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, яким визначено, що фіскальний касовий чек на товари (послуги) -розрахунковий документ, створений у паперовій та/або і електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги).

Відповідно до пункту 2 розділу II Положення № 13 одним з обов`язкових реквізитів фіскального чека є цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (рядок 9).

Відповідно абз. 2 п. З розділу І Положення № 13 встановлено, що у разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не приймається як розрахунковий.

Відповідно до п. 226.7 ст. 226 ПК, кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.

Відповідно до Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 №1251, одним із реквізитів марки акцизного податку є, зокрема, серія із чотирьох літер і шестизначний номер.

Отже з аналізу наведеного слідує, що якщо фіскальний чек не містить всіх обов`язкових реквізитів, то такий документ не приймається як розрахунковий.

З цих підстав, суд відхиляє покликання позивача на Закон України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" як на підставу прийнятного первинного документу в частині неістотного його недоліку, оскільки якщо форма та зміст первинного документу затверджена спеціальними нормативно-правовими актами, то такий має відповідати їх приписам.

З приводу того, що в ході перевірки не було розрахункового документу, а отже немає підстав для застосування до позивача п. 1 ст. 17 Закону №265, то такі доводи спростовуються матеріалами справи. Зокрема, до Акту перевірки додатками приєднані звіти та копії фіскальних чеків на 7 аркушах (а.с. 66-76).

Із цих звітів перевіряючими встановлено факти здійснення реалізації підакцизних товарів за невідповідними розрахунковими документами. Перша розрахункова операція з вказаним порушенням проведена 05.01.2022 - фіскальний чек 2413 на суму 166,00грн, наступні розрахункові операції з 05.01.2022 по 29.12.2022 на загальну суму 17176,00грн. Перелік електронних копій фіскальних чеків з підсистеми СОД РРО долучені до Акту.

Матеріалами справи підтверджується, що перед початком фактичної перевірки контролюючим органом, згідно з баз даних СОД РРО ДПС України відібрані електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстратора розрахункових операцій (фіскальний № ) через який було проведено розрахункові операції з продажу міцних алкогольних напоїв, що підлягали маркуванню марками акцизного податку та які зазначені в акті фактичної перевірки.

Фіскальний номер реєстратора розрахункових операцій № відповідає номеру, що зазначений в Акті перевірки від 22.02.2023 (а.с. 63).

Те, що фіскальні чеки не містили штрихового коду марки акцизного податку підтверджується матеріалами справи, та не заперечується позивачем.

За порушення вимог Закону №265 до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

1) у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання:

100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення (п. 1 ст. 17 Закону).

На підставі встановлених обставин, суд доходить висновку, що податкове повідомлення-рішення від 17.03.2023 № є правомірним, тому не підлягає скасуванню.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень та докази, надані позивачем, суд доходить висновку про наявність підстав для відмови в задоволені даного позову.

За умови того, що суд відмовив у задоволені позову, присудження судових витрат на користь позивача положеннями ст 139 КАС України не передбачено.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

В задоволені позову ОСОБА_1 - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 )

Відповідач: Головне управління ДПС у Вінницькій області (код ЄДРПОУ - 43142454, вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21100)

Суддя Дмитришена Руслана Миколаївна