Справа № 380/4971/23
Суддя: Шавель Руслан Миронович
Дата ухвалення: 2024-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2024 рокуЛьвівСправа № 380/4971/23 пров. № А/857/24680/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Шавеля Р.М.,

суддів Бруновської Н.В. та Хобор Р.Б.,

з участю секретаря судового засідання - Юник А.А.,

а також сторін (їх представників):

від позивача Яциніна М.-М.С.;

від відповідача - Король Н.Т.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Сіріус-Голд» на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31.10.2023р. в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Сіріус-Голд» до Головного управління ДПС у Львівській обл. про визнання протиправним та скасування рішення про відповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку; виключення з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості (суддя суду І інстанції: Москаль Р.М., час та місце ухвалення рішення суду І інстанції: 10 год. 21 хв. 31.10.2023р., м.Львів; дата складання повного тексту рішення суду І інстанції: 10.11.2023р.),-

В С Т А Н О В И В:

09.03.2023р. (згідно з відбитком календарного штемпеля на поштовому відправленні) позивач Товариство з обмеженою відповідальністю /ТзОВ/ «Сіріус Гольд» звернувся до суду із позовною заявою, в якій просив визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 27697 від 07.09.2022р. та № 30061 від 06.10.2022р.; зобов`язати податковий орган виключити ТзОВ «Сіріус Гольд» з переліку ризикових платників податків (Т.1, а.с.1-6).

Розгляд справи проведено судом першої інстанції за правилами загального позовного провадження із повідомленням (викликом) учасників справи (Т.1, а.с.13 і на звороті).

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 31.10.2023р. в задоволенні заявленого позову відмовлено (Т.7, а.с.100-109).

Не погодившись із винесеним судовим рішенням, його оскаржив позивач ТзОВ «Сіріус Гольд», який покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права, що в своїй сукупності призвело до помилкового вирішення спору, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою заявлений позов задовольнити (Т.7, а.с.116-122).

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що спірні рішення відповідача є необґрунтованими, оскільки останні не містять правових підстав для їх прийняття; в них не зазначена податкова інформація, що слугувала підставою для їх прийняття.

Отже, оспорювані рішення не містять обґрунтування та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Водночас, суд не з`ясував особливостей господарської діяльності позивача, дійшов до ймовірних висновків про наявність фіктивних правочинів, на підставі яких заблокована господарська діяльність підприємства.

Висновки суду про операції із ризиковими контрагентами суперечить принципам індивідуальної відповідальності, верховенства права та правової визначеності.

Інший учасник справи не подав до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, визначеного в ухвалі про відкриття апеляційного провадження, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача по справі, представника позивача на підтримання поданої скарги, заперечення представника відповідача, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу в межах наведених у ній доводів, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Як встановлено під час судового розгляду, позивач ТзОВ «Сіріус Голд» () зареєстроване як юридична особа 09.03.2016р., основними видами діяльності за КВЕД є: 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (основний); 46.12 Діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами; 46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами; 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 47.30 Роздрібна торгівля пальним; 63.99 Надання інших інформаційних послуг, н.в.і.у.; 68.10 Купівля та продаж власного нерухомого майна; 77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у. (Т.6, а.с.169-170).

Під час реєстрації податкових накладних позивача Комісія ГУ ДПС у Львівській обл. з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Комісія) за результатами проведеного моніторингу інформаційних ресурсів ДПС України АІС «Податковий блок», даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних щодо здійснення фінансово-господарських операцій суб`єктів господарювання встановила наступні обставини:

позивач ТзОВ «Сіріус Голд» перебуває на обліку в ГУ ДПС у Львівській обл. (Франківський район) з 02.07.2017р., стан платника - платник податків за основним місцем обліку. Податкова адреса: м.Львів, вул.Зелена, 44. Основний вид діяльності: надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; керівник, головний бухгалтер - Рекрутів Ігор Іванович. Статутний фонд - 49042085 грн. Має відкриті рахунки у банківських установах. Платник ПДВ з 01.04.2016р. Остання подана звітність з ПДВ за серпень 2022 року - (р.19 - 2741345грн.). Чисельність працюючих - 3 особи (звітність з ЄСВ за ІІ квартал 2022 року). Платником подано фінансову звітність малого підприємства та декларацію з ПНП за 2021 рік. Відомості про об`єкти оподаткування: автозаправна станція, земельна ділянка. Встановлено реалізацію ТМЦ на ризикових СГД, а саме:

ТзОВ «ЕКСОН ОІЛ» (), рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 29 від 05.01.2022р. та податкова накладна № 52 від 31.05.2021р.(Т.1, а.с.27-28);

ТзОВ «ТАРЛЕП» (), рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 80303 від 25.08.2021р. та податкова накладна № 33 від 31.03.2021р. (Т.1, а.с.29-30);

ТзОВ «ГОЛДАРІ» (), рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 44200 від 28.10.2021р. та податкова накладна № 22 від 31.05.2021р. (Т.1, а.с.31, 33);

ТзОВ «ЛЕПРОН» (), рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 80300 від 25.08.2021р. та податкова накладна № 47 від 28.02.2021р. (Т.1, а.с.32, 34);

ТзОВ «ПАЛИВО КР» (), рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 6880 від 03.08.2022р. та податкова накладна № 28 від 31.05.2021р. (Т.1, а.с.35, 39);

ТзОВ «ОПТІ-КОМ» (), рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 5658 від 17.02.2022р. та податкова накладна № 41 від 31.01.2021р. (Т.1, а.с.36, 38);

ТзОВ «КАРАТОЙЛ» (), рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 50338 від 31.08.2021р. та податкова накладна № 23 від 30.04.2023р. (Т.1, а.с.37, 40).

За наслідками опрацювання описаної податкової інформації Комісія дійшла висновку про встановлення ймовірно фіктивних правочинів, які вчинено без наміру створення правових наслідків, які ними обумовлюються, оскільки платником ПДВ здійснюються господарські операції з ризиковими суб`єктами господарської діяльності (витяг з протоколу № 191 від 07.09.2022р. Т.1, а.с.25); оскільки це відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника, затв. постановою КМ України № 1165 від 11.12.2019р. Комісія прийняла рішення № 27697 від 07.09.2022р. про відповідність платника податку на додану вартість ТзОВ «Сіріус Голд» критеріям ризиковості платника податків на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платників податків (Т.1, а.с.7).

ТзОВ «Сіріус Голд» скерувало до ГУ ДПС у Львівській обл. повідомлення щодо невідповідності критеріям ризиковості платника від 29.09.2022р. (в порядку п.6 постанови КМ України № 1165 від 11.12.2019р.), просило Комісію прийняти рішення про невідповідність ТзОВ «Сіріус Голд» критеріям ризиковості платника ПДВ та виключити підприємство з переліку ризикових суб`єктів господарювання. До пояснення долучило копії договорів оренди АЗС, актів приймання-передачі орендованого майна, протоколів та додаткових угод до договорів оренди, зразків актів здачі-приймання робіт, оборотно-сальдової відомості (Т.6, а.с.129-251, Т.7, а.с.1-95).

Структурні підрозділи ГУ ДПС надали податкову інформацію про те, що згідно з відомостями інформаційних баз даних ДПС України та даних ЄРПН ТзОВ «Сіріус Голд» за період з січня 2021 року по вересень 2022 року придбало ТМЦ/послуг на 10738 тис.грн. та реалізовано на 17242 тис.грн.

Так, за результатами проведеного моніторингу інформаційних ресурсів ДПС України АІС «Податковий блок», даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних щодо здійснення фінансово-господарських операцій суб`єктів господарювання встановлено, що ТзОВ «Сіріус Голд» здійснювало реалізацію ТМЦ на ризикових суб`єктів господарювання, а саме: - ТзОВ «ЕКСОН ОІЛ» () на суму 3906,6 тис.грн. оренда АЗС та майна за адресою: м.Київ, вул.Верхови - 3906,6 тис.грн.; ТзОВ «ТАРЛЕП» () на суму 2203,6 тис.грн. - оренда ЦМК АЗС за адресою: Херсонська обл., Олешківськ - 2 203,6 тис.грн.; ТзОВ «ГОЛДАРІ» () на суму 1541,7 тис.грн. - оренда АЗС, майна за адресою: Дніпропетровська обл. - 1541,7 тис.грн.; оренда АЗС, майна за адресою: Дніпропетровська обл. - 1541,7 тис.грн.; ТзОВ «ЛЕПРОН» () на суму 1261,7 тис.грн. - оренда АЗС та майна за адресою: Херсонська обл. - 1261,7 тис.грн.; ТзОВ «ПАЛИВО КР» () на суму 721,9 тис.грн. - оренда АЗС та майна за адресою: Дніпропетровська обл. - 721,9 тис.грн.; ТзОВ «ОПТІ-КОМ» () на суму 475,2 тис.грн. - оренда АЗС та майна за адресою: Львівська обл., м.Львів - 475,2 тис.грн.; оренда АЗС та майна за адресою: Львівська обл., м.Львів - 475,2 тис.грн. ТзОВ «КАРАТОЙЛ» () на суму 410,3 тис.грн. - оренда АЗС, майна за адресою: Дніпропетровська обл. - 410,3 тис.грн. Комісія за наслідками опрацювання наявної податкової інформації, пояснень платника ПДВ та долучених ним документів дійшла висновку, що платник не спростував відповідність ТзОВ «Сіріус Голд» () п.8 Критеріїв ризиковості платника, затв. постановою КМ України № 1165 від 12.12.2019р., а саме: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій (витяг з протоколу № 231 від 06.10.2022р. Т.1, а.с.26), тому прийняла рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 30061 від 06.10.2022р.

Приймаючи рішення по справі та відмовляючи в задоволенні заявленого позову, суд першої інстанції виходив з того, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, що призводить до зупинення реєстрації складених цією особою податкових накладних в ЄРПН, а відтак спірні рішення Комісії регіонального рівня можуть бути оскаржені в судовому порядку.

Водночас, суд відхилив твердження позивача щодо протиправності оскаржених рішень контролюючого органу з мотивів їх необґрунтованості, оскільки при вирішенні спорів цієї категорії суд, з огляду на правове регулювання та характер спірних відносин, повинен досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу. Такий підхід суду щодо окреслення предмету доказування базується на висновках Верховного Суду (постанови від 05.01.2021р. у справі № 640/11321/20, від 05.01.2021р. у справі № 640/10988/20).

Оцінюючи наведені відповідачем аргументи та докази суд врахував, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС. Здійснюючи такий моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

Віднесення платників податків до ризикових по суті є формою здійснення контролюючим органом податкового контролю, який, в тому числі, спрямований і на забезпечення прав та інтересів інших суб`єктів господарювання в частині правильності відображення ними результатів господарської діяльності з метою оподаткування. Законодавче регулювання спірних правовідносин передбачає баланс обов`язків податкового органу та прав платника податків. У цій ситуації опрацьована відповідачем податкова інформація є достатньою для реагування на неї шляхом прийняття оскарженого рішення. Водночас, позивач не спростував фактів, які були підставою для віднесення його до переліку ризикових платників. При цьому, предметом дослідження у цій справі є питання правомірності віднесення платника податку на додану вартість до ризикових, а не встановлення реальності здійснення конкретних господарських операцій позивача та його контрагентами.

Суд відхилив аргументи позивача щодо застосування принципу індивідуальної відповідальності платника податку та посилання на його добросовісність у правовідносинах оренди належного йому майна безвідносно до підстав визнання його контрагентів (орендарів АЗС) ризиковими платниками ПДВ. Оскаржені рішення відповідача є підставою для посилення моніторингу за діями платника ПДВ на стадії реєстрації виписаних ним податкових накладних, а не видом/формою податкової відповідальності, тому покликання на «індивідуальність відповідальності» в цій ситуації є недоречним.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до правильних та обґрунтованих висновків про наявність підстав для задоволення позову із визначеним способом захисту позивача, з огляду на наступне.

Розглядувані правовідносини регулюються приписами ПК України та нормами Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затв. постановою КМ України № 1165 від 11.12.2019р. (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин).

Згідно з п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема:

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затв. постановою КМ України № 1165 від 11.12.2019р.

Автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації; (п.2 вказаного Порядку).

Згідно з п.3 цього Порядку податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до п.6 зазначеного Порядку у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п.7 вказаного Порядку).

Додатком 4 до наведеного Порядку затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН, а відтак спірне рішення Комісії регіонального рівня може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Підтвердженням наведеного слугує зміст абз.14 п.6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затв. постановою КМ України № 1165 від 11.12.2019р., згідно якого у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Звідси, положеннями діючого Порядку № 1165, на відміну від раніше існуючого Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затв. постановою КМ України № 117 від 21.02.2018р., передбачено право на оскарження рішення податкового органу щодо включення платника податків до реєстру платників податків.

Окрім цього, вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім - моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування. Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Як достовірно з`ясовано під час судового розгляду, 07.09.2022р. Комісія ГУ ДПС у Львівській обл. розглянула питання щодо відповідності ТзОВ «Сіріус Голд» критеріям ризиковості платника на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, оскільки за результатами проведеного моніторингу та аналізу інформаційних баз даних щодо фінансово-господарських операцій позивача встановлено взаємодію платника податку з низкою ризикових суб`єктів господарської діяльності, що підтверджується наданими відповідачем доказами.

За результатами опрацювання наявної податкової інформації Комісія прийняла рішення від 07.09.2022р. про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку по п.8 Критеріїв ризиковості платника податків.

29.09.2022р. позивач ініціював розгляд контролюючим органом питання про невідповідність ТзОВ «Сіріус Голд» критеріям ризиковості платника податку, надав контролюючому органу пояснення та документи на підтвердження повідомлених ним обставин.

Комісія ГУ ДПС у Львівській обл. з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за наслідками дослідження фінансово-господарської діяльності цього платника (витяг з протоколу № 231 від 06.10.2021р.) дійшла висновку, що отримана інформація не спростовує відповідність ТзОВ «Сіріус Голд» критеріям ризиковості платника, затв. постановою КМ України № 1165 від 11.12.2019р.

Надані платником податку документи не спростовують фактів здійснення ним господарських операцій значного обсягу (понад 10,5 млн.грн. - Т.6, а.с.106) з контрагентами, котрі були визнані такими, що відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Внаслідок опрацювання отриманої від платника документів інформації та документів, а також наявної податкової інформації, Комісія прийняла рішення 06.10.2022р. про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку по п.8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Оцінюючи в сукупності викладене, колегія суддів вважає, що в розглядуваному випадку податковим органом встановлено конкретні фактичні обставини, що впливають на визначення ризиків; зміст та характер ймовірних порушень; а також приписів податкового законодавства, ризик порушення яких існує в досліджуваних господарських операціях позивача.

При цьому, Комісія ГУ ДПС у Львівській обл. прийшла до висновків про відповідність ТзОВ «Сіріус Голд» критеріям ризиковості платника на підставі конкретних і чітких формулювань, підкріплених фактичними та юридичними чинниками, що мають значення для прийняття оскаржуваних у справі рішень.

Водночас, колегія суддів звертає увагу на те, що наступне.

Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затв. постановою КМ України № 1165 від 11.12.2019р., затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, в якій передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.

При вирішенні спорів цієї категорії суд, з огляду на правове регулювання та характер спірних відносин, повинен досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу. Такий підхід суду щодо окреслення предмету доказування базується на висновках Верховного Суду (постанови від 05.01.2021р. у справі № 640/11321/20, від 05.01.2021р. у справі № 640/10988/20).

Контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС. Здійснюючи такий моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку.

При цьому, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних ДПС податкової інформації, незалежно від джерела її отримання, є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку, передбаченому ПК України та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання вимог цього Кодексу. Одним зі способів здійснення таких дій є інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів. Отже, контролюючий орган уповноважений на збирання та використання під час виконання своїх функцій та завдань податкової інформації щодо платників податків.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.

Проведення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Окрім цього, вичерпного переліку документів, які може подати платник для виключення з переліку ризикових платників, не існує.

Водночас, норма п.6 Порядку № 1165 містить приблизний перелік документів, на який платник податків може орієнтуватися при оскарженні рішення про віднесення його до переліку ризикових. Обсяг документів, які надаються платниками податку на додану вартість з метою усунення сумнівів у контролюючих органів щодо легальності його господарської діяльності не є універсальним та залежить від організації господарських взаємовідносин між суб`єктами господарювання, змісту договірних відносин між такими, а також особливостями законодавчого врегулювання діяльності тієї чи іншої сфери бізнесу.

У свою чергу, позивач як активний учасник господарської діяльності на певному сегменті ринку, обізнаний з тонкощами роботи на цьому ринку, а відтак має розуміння сутності та особливостей певних операцій, має усвідомлення не тільки щодо базових, а й щодо інших документів, які зазвичай супроводжують такого роду операції. Відтак, саме позивач має можливість визначити конкретний перелік документів, який наявний у нього та супроводжує певні операції з тим, щоб подати ці документи для цілей припинення реєстрації позивача як ризикового.

Окрім цього, позивач мав реальну можливість подати запит та з`ясувати у контролюючого органу всю незрозумілу/недостатню інформацію для належної підготовки пояснень.

Віднесення платників податків до ризикових по суті є формою здійснення контролюючим органом податкового контролю, який, в тому числі, спрямований і на забезпечення прав та інтересів інших суб`єктів господарювання в частині правильності відображення ними результатів господарської діяльності з метою оподаткування. Законодавче регулювання спірних правовідносин передбачає баланс обов`язків податкового органу та прав платника податків.

У розглядуваній ситуації опрацьована відповідачем податкова інформація є достатньою для реагування на неї шляхом прийняття оскарженого рішення.

Водночас, позивач не спростував фактів, які були підставою для віднесення його до переліку ризикових платників. При цьому, предметом дослідження у цій справі є питання правомірності віднесення платника податку на додану вартість до ризикових, а не встановлення реальності здійснення конкретних господарських операцій позивача та його контрагентами.

Колегія суддів вважає помилковими аргументи апелянта щодо неправильного застосування принципу індивідуальної відповідальності платника податку та посилання на його добросовісність у правовідносинах оренди належного йому майна безвідносно до підстав визнання його контрагентів (орендарів АЗС) ризиковими платниками ПДВ.

Оскаржені рішення відповідача є підставою для посилення моніторингу за діями платника ПДВ на стадії реєстрації виписаних ним податкових накладних, а не видом/формою податкової відповідальності, тому покликання на «індивідуальність відповідальності» не можна вважати правильним.

Оскільки орендарі позивача визнані ризиковими платниками ПДВ, то цілком можна припустити, що їх господарські операції з позивачем можуть мати на меті прикриття протиправної діяльності.

Разом з тим, перевірка контролюючим органом платника податку на відповідність критеріям ризиковості здійснюється при реєстрації кожної податкової накладної, незалежно від факту віднесення платника податків до переліку ризикових, та є передбаченим законом заходом контролю.

Позивач має можливість належними документами довести обґрунтованість оформлення ним податкових накладних за наслідками своїх господарських операцій та за результатами їх моніторингу розраховувати на прийняття контролюючим органом позитивного рішення про реєстрацію виданих ним податкових накладних.

Отже, оскаржені рішення Комісії про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника прийняті контролюючим органом правомірно, з урахуванням податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань та функцій, тому підстав для їх скасування немає.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що відповідачем доведено існування підстав для застосування до позивача п.8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення Комісії ГУ ДПС у Львівській обл. з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН № 27697 від 07.09.2022р. та № 30061 від 06.10.2022р. про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не ґрунтуються на вимогах закону.

За наведених обставин суд першої інстанції прийшов до логічного та послідовного висновку про безпідставність та необґрунтованість заявленого позову, а тому заявлений позов не підлягає до задоволення, з вищевикладених мотивів.

В порядку ст.139 КАС України понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги належить покласти на апелянта ТзОВ «Сіріус-Голд».

З огляду на викладене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не вбачає і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Окрім цього, ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2024р. в частині зупинення дії рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31.10.2023р. в адміністративній справі № 380/4971/23 належить визнати такою, що втратила чинність.

Керуючись ст.139, ч.3 ст.243, ст.310, п.1 ч.1 ст.315, ст.316, ч.1 ст.321, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Сіріус-Голд» на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31.10.2023р. в адміністративній справі № 380/4971/23 залишити без задоволення, а вказане рішення суду без змін.

Понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на апелянта Товариство з обмеженою відповідальністю «Сіріус-Голд».

Визнати ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2024р. в частині зупинення дії рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31.10.2023р. в адміністративній справі № 380/4971/23 такою, що втратила чинність.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення; у випадку оголошення судом апеляційної інстанції лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Р. М. Шавель
судді Н. В. Бруновська
Р. Б. Хобор
Дата складання повного тексту судового рішення: 23.02.2024р.