Справа № 420/17658/22
Суддя: Мартинюк Н.М.
Дата ухвалення: 2024-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 420/17658/22

адміністративне провадження № К/990/36497/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді Мартинюк Н.М.,

суддів Жука А.В., Мельник-Томенко Ж.М.,

розглянув у порядку письмового провадження у касаційній інстанції адміністративну справу №420/17658/22

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Одеській області

про визнання протиправним і скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

за касаційною скаргою Головного управління Національної поліції в Одеській області

на ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12 жовтня 2023 року (головуючий суддя: Федусик А.Г., судді: Бойко А.В., Шевчук О.А.).

УСТАНОВИВ:

І. Історія справи

У грудні 2022 року ОСОБА_1 подав до Одеського окружного адміністративного суду позовну заяву до Головного управління Національної поліції України в Одеській області (далі - «ГУ НП в Одеській області»), у якій просив суд:

визнати протиправним і скасувати наказ ГУ НП в Одеській області №1755 о/с від 28 жовтня 2022 року в частині звільнення зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 з посади оперуповноваженого зонального сектору №1 відділу кримінальної поліції Ізмаїльського районного відділу поліції ГУ НП в Одеській області за пунктом 7 частини першої статті 77 (за власним бажанням) Закону України «Про Національну поліцію» з 31 жовтня 2022 року;

поновити ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого зонального сектору №1 відділу кримінальної поліції Ізмаїльського районного відділу поліції ГУ НП в Одеській області з 1 листопада 2022 року;

стягнути з ГУ НП в Одеській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 1 листопада 2022 року до дати ухвалення рішення суду.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 28 серпня 2023 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ГУ НП в Одеській області звернулось з апеляційною скаргою на нього.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 29 вересня 2023 року зазначена апеляційна скарга внаслідок, зокрема, визнання судом неповажними причин пропуску строку для подачі апеляційної скарги, залишена без руху та апелянту надано строк для наведення поважних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження оскаржуваного рішення суду першої інстанції терміном десять днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12 жовтня 2023 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ГУ НП в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 серпня 2023 року у цій справі.

Не погоджуючись із ухвалою суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті апеляційного провадження, ГУ НП в Одеській області звернулось із касаційною скаргою на неї до Верховного Суду.

У поданій касаційній скарзі ГУ НП в Одеській області просить скасувати оскаржуване судове рішення, а справу передати для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 23 листопада 2023 року відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою.

ОСОБА_1 свого відзиву на касаційну скаргу не подав, копію ухвали про відкриття касаційного провадження отримав 6 грудня 2023 року.

ІІ. Мотиви Верховного Суду

Верховний Суд, переглянувши оскаржуване судове рішення в межах доводів і вимог касаційної скарги, на підставі встановлених фактичних обставин справи, відповідно до частини першої статті 341 КАС України, виходить із такого.

Завданням адміністративного судочинства в силу частини першої статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплює забезпечення права на апеляційний перегляд справи. Цим конституційним положенням кореспондують норми статті 14 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» і статті 13 КАС України.

Згідно з частиною першою статті 293 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 295 КАС України визначено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до положень статті 251 КАС України копії повного судового рішення вручаються учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є:

1) день вручення судового рішення під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

У випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення.

З матеріалів справи вбачається, що рішення у цій справі Одеський окружний адміністративний суд ухвалив 28 серпня 2023 року (а.с. 65-75).

До того ж, з цього рішення вбачається, що справу окружний суд розглянув у порядку письмового провадження, тобто за відсутності учасників справи. Повний текст рішення суду складено та підписано суддею того ж дня, тобто 28 серпня 2023 року.

Відповідно до довідки відповідального працівника Одеського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2023 року, примірник рішення суду від 28 серпня 2023 року був доставлений до електронного кабінету ГУ НП в Одеській області у підсистемі «Електронний Суд» 28 серпня 2023 року о 14:27 (а.с. 78).

28 вересня 2023 року через підсистему «Електронний Суд» ГУ НП в Одеській області подало апеляційну скаргу на рішення окружного суду, ухваленого у цій справі (а.с. 79-91).

Зважаючи на те, що 30-денний строк на оскарження рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2023 року закінчився 27 вересня 2023 року, а апеляційну скаргу відповідач подав 28 вересня 2023 року, суд апеляційної інстанції ухвалою від 29 вересня 2023 року залишив скаргу без руху, а також відмовив у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору (а.с. 98-99).

На виконання вимог ухвали суду про залишення скарги без руху ГУ НП в Одеській області подало клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку (а.с. 103-107).

У цьому клопотанні, як на поважну причину пропуску скаржником процесуального строку, апелянт покликається на отримання ГУ НП в Одеській області оскаржуваного рішення окружного суду 30 серпня 2023 року, а не 28 серпня 2023 року як зазначив апеляційний суд в ухвалі про залишення скарги без руху. До того ж, скаржник покликається на введення в країні воєнного стану, що призвело до залучення ГУ НП в Одеській області до процесів, пов`язаних із відсіччю збройної агресії Російської Федерації. Ба більше, у цьому клопотанні апелянт зазначає перелік співробітників відділу правового забезпечення ГУ НП в Одеській області, які з 24 лютого 2022 року безпосередньо залучені до цих процесів.

Оцінивши зазначену скаржником обставину крізь призму поважності причин пропуску ним процесуальних строків звернення до суду із апеляційною скаргою, суд апеляційної інстанції в ухвалі від 12 жовтня 2023 року визнав їх неповажними і відмовив у відкритті апеляційного провадження у справі.

Відповідно до процитованих норм процесуального Закону строк на апеляційне оскарження рішень суду першої інстанції законодавець обмежим строком до тридцяти днів з дня вручення скаржникові повного рішення суду (пункт 1 частини другої статті 295 КАС України).

Матеріалами справи підтверджено, що рішення окружного суду скаржник дійсно отримав 28 серпня 2023 року о 14:27. Це вбачається з довідки відповідального працівника Одеського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2023 року (а.с. 78). Тож, кінцевим строком на оскарження цього рішення вважається 27 вересня 2023 року включно. Покликання скаржника на дату штампу вхідної кореспонденції ГУ НП в Одеській області (30 серпня 2023 року), як на дату відліку 30-денного строку на подання апеляційної скарги, апеляційний суд правильно відхилив, адже саме з дати надходження судового рішення до електронного кабінету учасника справи починає свій відлік цей процесуальний строк.

Тобто, матеріалами справи підтверджено і встановлено апеляційним судом, що апеляційну скаргу ГУ НП в Одеській області направило до суду апеляційної інстанції 28 вересня 2023 року, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку.

Згідно із частиною третьою статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Отже, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою після закінчення строків, установлених статтею 295 КАС України, та якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку, про що постановляється ухвала.

Суд поновлює або продовжує процесуальний строк, якщо визнає поважною причину пропуску цього строку (поважність причин повинен доводити скаржник).

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З огляду на наведені фактичні обставини, Верховний Суд дійшов наступних висновків.

Перш за все слід відзначити, що Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Надалі дія воєнного стану в Україні продовжувалася згідно з Указами Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022, від 18 квітня 2022 року №259/2022, від 17 травня 2022 року №341/2022, від 12 серпня 2022 року №573/2022, від 6 лютого 2023 року № 58/2023, від 1 травня 2023 року № 254/2023, від 26 липня 2023 року №451/2023, від 6 листопада 2023 року № 734/2023. Указом Президента України від 5 лютого 2024 року № 49/2024 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб, тобто він діє і дотепер.

Варто наголосити, що після затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, будь-яких змін в аспекті перебігу процесуальних строків на апеляційне оскарження судових рішень, та їх обчислення до КАС України не вносилось.

За усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною.

Верховний Суд наголошує, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Колегія суддів погоджується із висновком суду апеляційної інстанції, що саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу такого органу, що, в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

Водночас суд апеляційної інстанції, надаючи оцінку клопотанню відповідача про поновлення строку на апеляційне оскарження, лише формально констатував, що факт введення воєнного стану не є безумовною підставою для поновлення пропущеного відповідачем строку звернення до суду, оскільки скаржник, на думку суду, не зазначає будь-яких переконливих та вагомих обставин, що б зумовлювали неможливість звернення до суду з апеляційною скаргою у встановлений законом строк через ці обставини.

Одночасно, суд апеляційної інстанції не надав жодної оцінки доводам та аргументам, наведеним у клопотанні відповідача про поновлення пропущеного строку на подання апеляційної скарги у цій справі.

Так, скаржник зазначав у апеляційній скарзі, що ГУ НП в Одеській області в силу свого статусу органу виконавчої влади разом із Міністерством внутрішніх справ запроваджує та здійснює передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Так, Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, серед іншого, зобов`язано військове командування разом із Міністерством внутрішніх справ України та іншими органами виконавчої влади й місцевого самоврядування здійснити заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Тож, ГУ НП в Одеській області було (і продовжує бути) безпосередньо задіяно у процес забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Суд апеляційної інстанції, залишаючи апеляційну скаргу без руху, а в подальшому відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, дійшов передчасних висновків, що введення в державі воєнного стану, крізь призму виконуваних функцій скаржником за такої обставини, є неповажною підставою для поновлення йому строку на апеляційне оскарження рішення суду конкретно у цьому випадку.

Враховуючи те, що скаржник в силу свого статусу виконує функції безпосередньо пов`язані із обороноздатністю держави Україна, Верховний Суд вважає, що ці обставини унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку і можуть бути підставою для поновлення процесуального строку.

Так, процесуальний строк звернення до суду покликаний забезпечувати принцип правової визначеності і є гарантією захисту прав сторін спору. Вирішуючи питання про поновлення строку звернення до суду або апеляційного оскарження, суди повинні надавати оцінку причинам, що зумовили пропуск строку.

Згідно фактичних обставин цієї справи пропуск строку на апеляційне оскарження рішення суду є незначним (1 день) і перегляд судового рішення суду першої інстанції не порушить принципу res judicata (остаточне рішення).

Тож, на думку Верховного Суду, у цьому випадку скаржник не допустив необ`єктивного зволікання з поданням апеляційної скарги.

Неврахування у сукупності вже згаданої обставини введення в державі воєнного стану, виконуваних скаржником функцій, що випливають з його статусу, а також періоду часу, що минув з моменту вручення йому копії судового рішення до дня подачі апеляційної скарги, призвело до передчасного висновку суду апеляційної інстанції про неповажність причин пропуску строку звернення до суду та, як наслідок, відмові у відкритті апеляційного провадження і ненадання доступу до суду для оскарження судового рішення в апеляційному порядку.

Отже, колегія суддів вважає помилковим висновок апеляційного суду про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ГУ НП в Одеській області, з огляду на те, що відповідач довів, що не зловживав своїм процесуальним правом на звернення з апеляційною скаргою.

З врахуванням наведених вище обставин суд апеляційної інстанції необґрунтовано відмовив у відкритті апеляційного провадження у справі, чим обмежив право відповідача на апеляційне оскарження судового рішення.

Забезпечення права на апеляційний перегляд справи відповідно до пункту 6 частини третьої статті 2 КАС України є однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства. Одночасно забезпечення апеляційного перегляду справи є гарантією від можливої судової помилки, а відтак і гарантією правопорядку.

Відповідно до частини першої статті 353 КАС України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Враховуючи зазначене, Суд дійшов висновку про необхідність скасування оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції з направленням справи до апеляційного суду для продовження розгляду.

Враховуючи зазначене, касаційну скаргу ГУ НП в Одеській області належить задовольнити, а ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 26 липня 2022 року - скасувати із направленням справи до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

З огляду на результат касаційного розгляду, судові витрати у зв`язку з розглядом справи в суді касаційної інстанції не розподіляються.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Одеській області задовольнити.

Ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12 жовтня 2023 року в справі №420/17658/22 скасувати, а справу направити до П`ятого апеляційного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і не може бути оскаржена.

……………………………………

……………………………………

……………………………………

Н.М. Мартинюк

А.В. Жук

Ж.М. Мельник-Томенко,

Судді Верховного Суду