Справа № 500/8279/23
Суддя: Мірінович Уляна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2024-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову в розгляді справи з повідомленням (викликом) сторін,

витребування доказів у справі та продовження процесуального строку її розгляду

Справа № 500/8279/23

22 лютого 2024 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючої судді Мірінович У.А., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Бучацька міська рада про визнання протиправним та скасувати рішення, визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

27 грудня 2023 року до Тернопільського окружного адміністративного суду, через представника - адвоката Пасічника А.З., надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Бучацької міської ради, у якій просить суд (дослівно):

- визнати протиправним та скасувати рішення виконавчого комітету Бучацької міської ради №355 від 15.11.2023 «Про взяття на квартирний облік ОСОБА_1 »;

- визнати протиправною бездіяльність Бучацької міської ради Тернопільської області щодо несвоєчасної постановки ОСОБА_1 як інваліда 2-ї групи і який має право на пільги встановлені законодавством для ветеранів війни - інвалідів війни, на квартирний облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, з часу набуття права бути зарахованим на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, а саме з 25.04.2019;

- визнати протиправною бездіяльність Бучацької міської ради Тернопільської області щодо несвоєчасного включення ОСОБА_1 як інваліда 2-ї групи і який має право на пільги встановлені законодавством для ветеранів війни - інвалідів війни та громадянина, що користується правом позачергового одержання жилих приміщень до списку громадян, що користуються правом позачергового одержання жилих приміщень з часу набуття права бути зарахованим на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов та включення до такого списку, а саме з 25.04.2019.

- зобов`язати Виконавчий комітет Бучацької міської ради Тернопільської області взяти ОСОБА_1 як інваліда 2-ї групи і який має право на пільги встановлені законодавством для ветеранів війни - інвалідів війни, на квартирний облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, з часу набуття права бути зарахованим на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, а саме з 25.04.2019.

- зобов`язати Виконавчий комітет Бучацької міської ради Тернопільської області включити ОСОБА_1 як інваліда 2-ї групи і який має право на пільги встановлені законодавством для ветеранів війни - інвалідів війни та громадянина, що користується правом позачергового одержання жилих приміщень до списку громадян, що користуються правом позачергового одержання жилих приміщень з часу набуття права бути зарахованим на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов та включення до такого списку, а саме з 25.04.2019.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідно до рішення виконавчого комітету Підзамочківської сільської ради Бучацького району №47 від 25.08.2005 позивач поставлений на облік для одержання житла як учасника бойових дій у Афганістані у відповідності до підпункту 4 пункту 44 Розділу III Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській PCP, затверджених Постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11.12.1984 №470. Рішенням виконавчого комітету Підзамочківської сільської ради Бучацького району №11 від 25.04.2019 позивача було перереєстровано на квартирний облік із «першочергових» підстав на «позачергові» у відповідності до підпункту 5-1 пункту 44 Розділу III Правил та статті 46 Житлового кодексу України.

Відповідно до запису у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, - Підзамочківську сільську раду Бучацького району, було реорганізовано від 19.05.2021, а її правонаступником є Бучацька міська рада.

Однак, позивач зазначає, що після проведення реорганізації вказаних територіальних громад, зокрема, після приєднання Підзамочківської сільської ради Бучацького району до Бучацької міської ради, - відомості про перебування його на квартирному обліку згідно рішень виконавчого комітету Підзамочківської сільської ради Бучацького району №47 від 25.08.2005 та №11 від 25.04.2019 після проведеного об`єднання громад - відсутні, з огляду на що він особисто та через свого представника неодноразово звертався із запитами до Бучацької міської ради із запитами про надання йому інформації щодо взяття Бучацькою міською радою (як правонаступником Підзамочківської сільської ради) його на квартирний облік згідно раніше прийнятих рішень з 25.04.2019, однак, відповідачем було повідомлено те, що у Бучацькій міській раді відсутня інформація про перебування позивача на квартирному обліку з 25.04.2019, оскільки облікові справи громадян, які перебували на квартирному обліку у Підзамочківській сільській раді не передавались у сектор соціальної роботи Бучацької міської ради. За результатом чергового звернення представника позивача до відповідача, рішенням виконавчого комітету Бучацької міської ради №355 від 15.11.2023 позивача на квартирний облік та внесено до списку осіб, які користуються правом на позачергове отримання житла.

Позивач вважає, що взяття його на квартирний облік станом на 15.11.2023 є протиправним, позаяк він набув таке право з 25.04.2019, з огляду на що він звернувся із даним позовом в суд.

Ухвалою суду від 01.01.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі, ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) суддею одноособово.

Ухвалою від 10.01.2024 суд відмовив представнику позивача у задоволенні клопотання про витребування доказів у справі.

Ухвалою від 16.01.2024 суд відмовив представнику відповідача у задоволенні клопотання про розгляд даної справи з повідомленням (викликом сторін).

19.01.2024, на адресу суду відповідачем подано відзив на позовну заяву з додатками, зі змісту якого слідує, що відповідач повністю заперечує проти задоволення позовних вимог, мотивуючи свою позицію тим, що при реорганізації Підзамочківської сільської ради Бучацького району Тернопільської області жодних документів, які стосуються квартирного обліку (списки, журнали, книги реєстрації тощо) Бучацькій міській раді передані не були. Зазначив, що рішенням виконавчого комітету Бучацької міської ради №355 від 15 листопада 2023 року позивача було поставлено па квартирний облік та внесено до спису осіб, які користуються правом позачергового отримання житла, як особу з інвалідністю II групи, отриманої внаслідок війни на території інших держав (арк. справи 35-46).

Також на адресу суду від відповідача надійшло друге клопотання про розгляд даної судової справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, в обґрунтування якого зазначено аналогічні підстави, що і в попередньому клопотанні про розгляд даної справи в судового засіданні.

Однак, суд вважає, що дане клопотання відповідача також задоволенню не підлягає з підстав того, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. При цьому клопотання за формою та змістом повинно відповідати вимогам частини першої статті 167 КАС України. За приписами частини шостою статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд звертає увагу, що в порушення вимог частини першої статті 167 КАС України, клопотання представника відповідача не містить належних підстав, не вказано, які конкретно «обставини» справи зумовлюють необхідність проведення судового засідання та що об`єктивно перешкоджає розглянути цю справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Разом з тим, суд не вбачає складності в розгляді даної судової справи з огляду на характер спірних правовідносин та предмет позову.

На думку суду, оскільки дана справа є справою незначної складності, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, тому відсутні підстави для розгляду цієї справи в судовому засіданні, у зв`язку із чим у задоволенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін слід відмовити.

Водночас, згідно частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Так, обґрунтовуючи правомірність своїх дій щодо взяття позивача на квартирний облік згідно наданих ним документів в підтвердження набуття такого права з 25.04.2019, - відповідачем зазначено, що при реорганізації Підзамочківської сільської ради Бучацького району Тернопільської області жодних документів, які стосуються квартирного обліку (списки, журнали, книги реєстрації тощо) Бучацькій міській раді передані не були.

В якості підтвердження вказаних доводів відповідачем до відзиву долучено незасвідчені у передбачений законом спосіб копії документів, а саме:

рішення Бучацької міської ради «Про реорганізацію сільських рад шляхом приєднання» №27 від 11.12.2020 з додатками до нього, а саме: додаток №1 - Переліком назв сільських рад, правонаступником прав та обов`язків яких є Бучацька міська рада, додаток №2 склад комісій з реорганізації сільських рад Бучацького району, та додаток №3 -затверджений План заходів реорганізації юридичних осіб сільських рад Бучацького району;

рішення Бучацької міської ради «Про утворення виконавчого комітету Бучацької міської ради восьмого скликання, визначення його чисельності та затвердження персонального складу» №10 від 30.11.2020 та додаток до вказаного рішення «Персональний склад виконавчого комітету Бучацької міської ради восьмого скликання»

Суд зазначає, що вимоги до письмових доказів встановлені статтею 94 КАС України.

Так, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Суд зазначає, що оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення «Згідно з оригіналом» чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку.

Такий правовий висновок викладено у пункті 20 постанови Верховного Суду від 08.05.2019 у справі №160/7887/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 81616942).

При цьому, Верховний Суд у постанові від 10.02.2021 у справі № 826/15414/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 94840145) зазначив, що долучення до матеріалів справи світлокопій документів, як письмових доказів, які не є оригіналами та не є копіями, оскільки засвідченні з порушенням вимог КАС України, свідчить, що такі докази є неналежними та свідчить про порушення судом правил дослідження доказів, що є підставою для скасування судового рішення.

У постанові від 30.11.2020 у справі №580/207/20 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 93217021) Верховний Суд зазначив, що важливою вимогою використання копії письмового доказу як достовірного та допустимого доказу у справі є її належне засвідчення та передчасне надсилання іншим учасникам справи.

Приписами КАС України визначено дві форми подання до суду письмових доказів: в паперовій формі (в оригіналі або в належним чином засвідченій копії) або в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

Іншої форми подання до суду процесуальних документів (в тому чисті письмових доказів) чинними нормами КАС України не передбачено.

У постанові від 08.05.2019 у справі №160/7887/18 Верховний Суд з посиланням на приписи пункту 8 розділу 10 Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18 червня 2015 року №1000/5 щодо порядку вчинення посвідчувального напису вказав, що оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення «Згідно з оригіналом» чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку.

Відповідно таким посвідчувальним написом повинна засвідчуватись кожна сторінка документа, поданого у копії, або - у разі направлення копій документів у вигляді пакету - на останній його сторінці зазначається посвідчувальний напис, який складається зі слів «Згідно з оригіналом» та посвідчує саме відповідність копії документів їх оригіналам, а також в якому міститься зазначення кількості сторінок сформованого та прошитого пакету, на написі проставляється підпис уповноваженої особи заявника та відтиск його печатки.

Так, згідно з пунктом 5.26 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2020 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації", затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 01.07.2020 №144, відмітку про засвідчення копії документа складають з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. Така відмітка проставляється на кожному аркуші засвідченої копії документа.

Однак, всупереч вимог вказаних норм, відповідачем до відзиву на позовну заяву додано копії документів, які не засвідчені у передбачений законом спосіб, з огляду на що суд не може вважати такі докази, надані суб`єктом владних повноважень - достовірними та допустимими.

Поряд з цим, Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування і районних державних адміністрацій» №1009-IX, до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.07.1997 за №280/97-ВР внесено зміни, відповідно до яких Розділ V «Прикінцеві та перехідні положення» доповнено пунктом 6-1 наступного змісту:

«До прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України закінчення повноважень сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів, а також реорганізація сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів як юридичних осіб у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України здійснюються з урахуванням таких положень:

1) у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України (далі - сформована територіальна громада), припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади (далі - розформовані територіальні громади) (підпункт 1);

2) після припинення повноважень сільського голови, який одноособово виконував функції виконавчого органу ради, що припиняється, відповідні функції одноособово виконує сільський, селищний, міський голова, обраний сформованою територіальною громадою, з дня набуття ним повноважень до затвердження новообраною радою персонального складу її виконавчого комітету (підпункт 3);

3) сформована територіальна громада є правонаступником усього майна, прав та обов`язків розформованої територіальної громади з урахуванням особливостей, визначених підпунктами 5 і 6 цього пункту (підпункт 4);

8) не пізніше завершення другої сесії новообраної ради у порядку, визначеному цим пунктом, починається реорганізація відповідних юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами та розміщених поза адміністративним центром сформованої територіальної громади, шляхом їх приєднання до юридичної особи - сільської, селищної, міської ради, розміщеної в адміністративному центрі сформованої територіальної громади. Після завершення реорганізації відповідні сільські, селищні, міські ради припиняються як юридичні особи з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом (підпункт 8);

9) юридична особа - сільська, селищна, міська рада, розміщена в адміністративному центрі сформованої територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків усіх юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами, з дня набуття повноважень новообраною радою (підпункт 9);

10) з дня затвердження новообраною радою персонального складу її виконавчого комітету починається реорганізація відповідних юридичних осіб - виконавчих комітетів рад, що припиняються, шляхом їх приєднання до юридичної особи - виконавчого комітету новообраної ради. Після завершення реорганізації відповідні юридичні особи - виконавчі комітети сільських, селищних, міських рад припиняються у порядку, визначеному цим пунктом (підпункт 10);

12) під час проведення реорганізації юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад та/або їхніх виконавчих комітетів повноваження з управління справами таких юридичних осіб здійснює сільський, селищний, міський голова, обраний сформованою територіальною громадою. За поданням сільського, селищного, міського голови, обраного сформованою територіальною громадою, сільська, селищна, міська рада може утворювати комісії для забезпечення здійснення ним повноважень з управління справами юридичних осіб, що реорганізуються (абзац 5 і 6 підпункту 12);

13) після закінчення повноважень рад, що припиняються, їхніх виконавчих комітетів, сільського голови, який одноособово виконував функції виконавчого органу сільської ради, що припиняється, видані ними нормативно-правові акти, невиконані акти індивідуальної дії зберігають чинність на відповідних територіях та для відповідних осіб (підпункт 13);

14) новообрана рада, її виконавчий комітет можуть вносити зміни, визнавати такими, що втратили чинність, або скасовувати акти відповідних органів місцевого самоврядування, правонаступниками яких вони є, та їх посадових осіб (підпункт 14);

18) державна реєстрація припинення юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих комітетів здійснюється на підставі заяви, поданої суб`єкту державної реєстрації сільським, селищним, міським головою, обраним сформованою територіальною громадою, або уповноваженою ним особою. Сільські, селищні, міські ради та їхні виконавчі органи розформованих територіальних громад припиняються як юридичні особи з дня внесення запису про їх припинення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Згідно з приписів частини третьої статті 8 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» об`єднана територіальна громада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків територіальних громад, що об`єдналися, з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною такою об`єднаною територіальною громадою. У відповідності до частини другої статті 8 вказаного Закону повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, що об`єдналися, завершуються в день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною об`єднаною територіальною громадою.

Згідно з частиною четвертою статті 87 Цивільного кодексу України юридична особа вважається створеною з дня її державної реєстрації.

З наведених норм слідує, що об`єднана територіальна громада є правонаступником, зокрема, прав та обов`язків територіальних громад, що об`єдналися, з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною такою об`єднаною територіальною громадою, а видані радами, що припиняються, їхніми виконавчими комітетами, сільським головою, який одноособово виконував функції виконавчого органу сільської ради, що припиняється, - нормативно-правові акти, невиконані акти індивідуальної дії - зберігають чинність на відповідних територіях та для відповідних осіб.

Зокрема, згідно відомостей з ЄДРПОУ, 19 травня 2021 року внесено запис про реєстрацію рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи Підзамочківської сільської ради Бучацького району в результаті її реорганізації (приєднання до Бучацької міської ради).

В свою чергу, пунктом 4-1 частини чотирнадцятої статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" від 15 травня 2003 року № 755-IV, визначено, що для державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її реорганізації після закінчення процедури припинення, але не раніше закінчення строку заявлення вимог кредиторами, подаються такі документи, - довідка юридичної особи - правонаступника про прийняття документів, що відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню, - у разі припинення юридичної особи в результаті приєднання;

В свою чергу, згідно абзацу четвертого статті 31 Закону України "Про Національний архівний фонд та архівні установи", архівні підрозділи державних органів, органів місцевого самоврядування, державних і комунальних підприємств, установ та організацій, у разі ліквідації або реорганізації державних органів, органів місцевого самоврядування, державних і комунальних підприємств, установ та організацій документи, що нагромадилися за час їх діяльності, передаються ліквідаційною комісією (ліквідатором) правонаступникам у порядку, встановленому Міністерством юстиції України, із збереженням відповідної форми власності на зазначені документи, а у випадках відсутності правонаступників - відповідним державним архівним установам або іншим місцевим архівним установам.

В свою чергу, відповідно до вимог пунктів 23-25 «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР», затверджених Постановою Ради Міністрів Української РСР №470 від 11.12.1984 громадяни, взяті на квартирний облік, вносяться до книги обліку осіб, які перебувають у черзі на одержання жилих приміщень (додаток №4).

Книга повинна бути пронумерована, прошнурована, підписана секретарем виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів і скріплена печаткою виконавчого комітету.

З числа вказаних громадян складаються списки осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень (додаток №5).

Списки громадян, взятих на квартирний облік, та окремі списки осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень, вивішуються для загального відома.

На кожного громадянина (сім`ю), взятого на квартирний облік, заводиться облікова справа, у якій містяться необхідні документи. Обліковій справі дається номер, відповідний номеру у книзі обліку осіб, які перебувають у черзі на одержання жилого приміщення.

Облікові справи зберігаються за місцем квартирного обліку громадян, а після надання їм жилих приміщень - у виконавчому комітеті місцевої Ради народних депутатів, який видав ордер на вселення.

Облікові справи зберігаються протягом 5 років після одержання громадянами жилих приміщень (зняття їх з квартирного обліку). Після закінчення вказаного строку справи знищуються в установленому порядку.

Виконавчі комітети місцевих Рад народних депутатів, підприємства, установи, організації щороку в період з 1 жовтня по 31 грудня проводять перереєстрацію громадян, які перебувають на квартирному обліку, в ході якої перевіряються їх облікові дані.

Виявлені зміни вносяться в облікові справи громадян і книгу обліку осіб, які перебувають у черзі на одержання жилих приміщень. Зміни з питань, що належать до компетенції виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів, адміністрації підприємства, установи, організації (органу громадської організації) і профспілкового комітету, провадяться після прийняття рішень цими органами. Про внесені зміни заінтересованим особам направляється письмове повідомлення.

Також, пунктом 25-1 «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР», затверджених Постановою Ради Міністрів Української РСР №470 від 11.12.1984 передбачено, що інформація про громадян, взятих на квартирний облік, та зміни до неї в установленому законодавством порядку вносяться до Єдиного державного реєстру громадян, які потребують поліпшення житлових умов.

Таким чином, судом твердження відповідача про відсутність (не передачу документів) правонаступнику, а саме відповідачеві у справі, від ліквідованої ради оцінюються критично, оскільки відповідно до зазначених вище нормативних актів, реєстрація ліквідації такої ради, могла бути проведена лише за умови подання довідки юридичної особи - правонаступника (відповідача) про прийняття документів, що відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню, зокрема облікові справи осіб якими не одержано житло, та книги обліку осіб, які перебувають у черзі на одержання жилих приміщень.

Відповідно до частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень статті 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно із частиною третьою статті 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Згідно з частиною шостою статті 80 КАС України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Так, відповідно до частини четвертої статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Суть офіційного з`ясування всіх обставин у справі визначена в частині четвертій статті 9 цього Кодексу, якими встановлено, що суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Суд зазначає, що за приписами статті 242 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Отже, зважаючи на зміст доводів відповідача, якими він спростовує позовні вимоги та обґрунтовує правомірність свої дій, враховуючи принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі, закріплений у статті 9 КАС України, який зобов`язує суд вчинити всі необхідні дії для повного та всебічного з`ясування фактичних обставин справи з метою забезпечення прийняття правосудного рішення, суд дійшов висновку про необхідність витребувати у відповідача такі докази у справі:

- належним чином засвідчену довідку юридичної особи - правонаступника (відповідача) про прийняття документів, що відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню від ліквідатора Підзамочківської сільської ради Бучацького району Тернопільської області;

- належним чином засвідченні копії рішення Бучацької міської ради «Про реорганізацію сільських рад шляхом приєднання» №27 від 11.12.2020 з додатками до нього, а саме: додаток №1 - Переліком назв сільських рад, правонаступником прав та обов`язків яких є Бучацька міська рада, додаток №2 склад комісій з реорганізації сільських рад Бучацького району, та додаток №3 - затверджений План заходів реорганізації юридичних осіб сільських рад Бучацького району; рішення Бучацької міської ради «Про утворення виконавчого комітету Бучацької міської ради восьмого скликання, визначення його чисельності та затвердження персонального складу» №10 від 30.11.2020 та додаток до вказаного рішення «Персональний склад виконавчого комітету Бучацької міської ради восьмого скликання»;

- належним чином засвідчені копії актів прийому-передачі документів від Підзамочківської сільської ради Бучацького району Тернопільської області до Бучацької міської ради, які складено відповідно до плану заходів з реорганізації юридичних осіб сільських рад Бучацького району;

- належним чином засвідченні докази в підтвердження підстав передачі документів Підзамочківської сільської ради Бучацького району Тернопільської області, які стосуються квартирного обліку, до архівних установ, а також акти прийому-передачі таких документів;

- інформацію з її документальним підтвердженням щодо виконання вимог «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР», затверджених Постановою Ради Міністрів Української РСР №470 від 11.12.1984, зокрема, докази проведення перереєстрації громадян, які перебувають на квартирному обліку з перевіркою їх облікових даних, зокрема, щодо позивача, як особи з інвалідністю внаслідок війни 2 групи, якого згідно рішень виконавчого комітету Підзамочківської сільської ради Бучацького району №47 від 25.08.2005 та №11 від 25.04.2019 взято на квартирний облік.

Згідно статті 118 КАС України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати. Суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню адміністративного судочинства (стаття 119 КАС України).

Відповідно до частини другої статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне продовжити процесуальний строк розгляду даної адміністративної справи поза межами строків розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 9, 80, 94, 118, 121, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд судової справи №500/8279/23 за позовом ОСОБА_1 до Бучацької міської рада про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, - у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовити.

Продовжити процесуальний строк розгляду справи №500/8279/23.

Витребувати у Бучацької міської ради докази у справі, а саме:

- належним чином засвідчену довідку юридичної особи - правонаступника (відповідача) про прийняття документів, що відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню від ліквідатора Підзамочківської сільської ради Бучацького району Тернопільської області;

- належним чином засвідченні копії рішення Бучацької міської ради «Про реорганізацію сільських рад шляхом приєднання» №27 від 11.12.2020 з додатками до нього, а саме: додаток №1 - Переліком назв сільських рад, правонаступником прав та обов`язків яких є Бучацька міська рада, додаток №2 склад комісій з реорганізації сільських рад Бучацького району, та додаток №3 затверджений План заходів реорганізації юридичних осіб сільських рад Бучацького району; рішення Бучацької міської ради «Про утворення виконавчого комітету Бучацької міської ради восьмого скликання, визначення його чисельності та затвердження персонального складу» №10 від 30.11.2020 та додаток до вказаного рішення «Персональний склад виконавчого комітету Бучацької міської ради восьмого скликання»;

- належним чином засвідчені копії актів прийому-передачі документів від Підзамочківської сільської ради Бучацького району Тернопільської області до Бучацької міської ради, які складено відповідно до плану заходів з реорганізації юридичних осіб сільських рад Бучацького району;

- належним чином засвідченні докази в підтвердження підстав передачі документів Підзамочківської сільської ради Бучацького району Тернопільської області, які стосуються квартирного обліку, до архівних установ, а також акти прийому-передачі таких документів;

- інформацію з її документальним підтвердженням щодо виконання вимог «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР», затверджених Постановою Ради Міністрів Української РСР №470 від 11.12.1984, зокрема, докази проведення перереєстрації громадян, які перебувають на квартирному обліку з перевіркою їх облікових даних, зокрема, щодо позивача, як особи з інвалідністю внаслідок війни 2 групи, якого згідно рішень виконавчого комітету Підзамочківської сільської ради Бучацького району №47 від 25.08.2005 та №11 від 25.04.2019 взято на квартирний облік.

Встановити строк для подання до Тернопільського окружного адміністративного суду витребуваних доказів - 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити, що відповідно до частини сьомої статті 80 КАС України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом (частина восьма статті 80 КАС України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя Мірінович У.А.