Справа № 260/987/24
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2024-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 лютого 2024 рокум. Ужгород№ 260/987/24
Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Скраль Т.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Волошина, 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694) про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

19 лютого 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС в Закарпатській області, якою просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Закарпатській області форми «Ф»: № 0-0706 від 05.05.2020 на суму 15 749,60 грн.; № 1-0706 від 29.12.2021 року на суму 29 021,56 грн.; № 12341-5033-0701 від 06.03.2020 року на суму 15 749, 60 грн.; № 12339-5033-0701 від 06.03.2020 року на суму 7 316, 64 грн.; № 36415-2403-0701 від 06.04.2021 року на суму 29 021, 56 грн.; № 36414-2403-0701 від 06.04.2021 року на суму 7 З16, 64 грн.; № -0701 від 22.09.2022 року на суму 31 923, 71 грн.; № -0701 від 22.09.2022 року на суму 31 923, 71 грн.; № -0701 від 22.09.2022 року на суму 10 283, 99 грн.; № 7-0709 від 29.05.2020 року на суму 3 164, 54 грн; № 6-0706 від 24.05.2021 року на суму 3 164, 54 грн.; № -0709 від 19.06.2020 року на суму 1 284, 90 грн.; № -0706 віл 19.06.2021 року на суму 1 284,90 грн.; № 1065-23 за 2015 рік на суму 7 253, 48 грн. в яких зазначена сума податкового богу у розмірі 155 218, 92 гривні Головного управління ДПС у Закарпатській області до фізичної особи ОСОБА_1 - скасувати.

Відповідно до частини 1 та 3 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Розглянувши зміст позовної заяви, суддя встановив наявність підстав для залишення позову без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач просить суд скасувати, в тому числі, податкові повідомлення-рішення № 1-0706 від 29.12.2021 року на суму 29 021,56 грн.; № 12341-5033-0701 від 06.03.2020 року на суму 15 749, 60 грн.; № 7-0709 від 29.05.2020 року на суму 3 164, 54 грн, № 1065-23 за 2015 рік на суму 7 253, 48 грн., однак такі не були додані до позовної заяви.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що подання доказів, більша частина з яких є нечитабельними є проявом неповаги до суду.

Згідно з частини 1 статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до частини 2 статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати адміністративні процесуальні права та обов`язки, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що в даному випадку належним доказом наявності у позивачки адміністративної процесуальної правосуб`єктності є саме паспорт громадянина України та ідентифікаційний код, копії яких до позовної заяви не долучені.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною 2 зазначеної статті для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до матеріалів позовної заяви, предметом даного позову є податкові повідомлення - рішення за 2015, 2020 2022 року.

Однак позивач з позовною заявою звернулася тільки 19 лютого 2024 року. Таким чином, позов був поданий з пропущенням строків на звернення, встановлених частиною 2 статті 122 КАС України.

Посилання у позовній заяві на те, що про оскаржувані податкові повідомлення - рішення позивач дізналась тільки у межах справи № 260/7603/23 є безпідставними, оскільки 6 (шість) наданих до позовної заяви податкових повідомлень рішень містять відмітку про отримання їх позивачкою особисто.

Крім того, частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10 листопада 2022 року у справі № № 990/115/22, зазначила, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.

Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Відповідно до вимог частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Зазначене також кореспондується з вимогами частини 6 статті 161 КАС України, згідно з якими у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Отже, позивачу необхідно надати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності пропуску цього строку.

Відповідно до статті 169 частини 1 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду:

- належним чином засвідчені копії РНОКПП та паспорта ОСОБА_1 ; податкових повідомлень-рішень № 1-0706 від 29.12.2021 року на суму 29 021,56 грн.; № 12341-5033-0701 від 06.03.2020 року на суму 15 749, 60 грн.; № 7-0709 від 29.05.2020 року на суму 3 164, 54 грн, № 1065-23 за 2015 рік на суму 7 253, 48 грн.;

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску цього строку або докази того, коли саме позивач дізналася про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Ухвала вважається виконаною у встановлений строк, якщо до вказаної дати необхідні документи були подані до канцелярії суду або відправлені поштою.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Закарпатській області про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

4. Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.В.Скраль