Справа № 520/2538/24
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2024-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

22 лютого 2024 року справа № 520/2538/24

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Григоров Д.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області (вул. Римарська, 24,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом та просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області від 24.10.2016р. у формі подання «Про скасування рішення про оформлення набуття громадянства», яким скасовано рішення УМВС країни в Харківській області від 03.07.2006р. про набуття громадянства України громадянином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з його неповнолітніми дітьми: ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 в частині що стосується ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою суду від 05.02.2024р. позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, зокрема, надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку, з наданням належних доказів цього.

Представником позивача до суду 15.02.2024р. надано заяву, згідно якої він просив вважати причину пропуску процесуального строку поважною та поновити пропущений строк.

В обґрунтування заяви зазначив, що позивач користувався паспортом громадянина України для виїзду за кордон з терміном дії до 06.07.2021р. (дію якого було продовжено), що підтверджує, на його думку, користування правами громадянина України без будь яких обмежень. З цих підстав позивач не був обізнаний про прийняття відповідачем рішення про скасування рішення про набуття громадянства позивачу. Так само, зазначив, що про розгляд судової справи, у якій його батько оскаржував рішення, що оскаржується позивачем в межах цієї справи, позивач знати не міг, оскільки хоча і був зареєстрований за однією адресою з батьком, законодавство не покладає на позивача обов`язок проживати за місцем реєстрації.

Дослідивши подану позивачем заяву, суд зазначає, що згідно з частинами першою, другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатися".

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 № 340/1019/19).

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Як встановлено судом з позовної заяви 18.12.2007р. Київським РВ ХМУ УМВС України в Харківської області гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був документований паспортом громадянина України серії НОМЕР_2 у зв`язку із досягненням ним 16-річного віку.

Відповідно до Порядку про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної ради України від 2 вересня 1993 року до паспортної книжечки при досягненні громадянином 25- і 45-річного віку вклеюються нові фотокартки, що відповідають його вікові. Паспорт, в якому не вклеєно таких фотокарток при досягненні його власником зазначеного віку, вважається недійсним.

Постановою Кабінету Міністрів України "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 р. № 302" №795 від 3 жовтня 2018 року внесені зміни в постанову №302, яка з 2015 року регламентує видачу паспортів, де зазначено, що вклеїти другу фотокартку в 25 і 45 років потрібно протягом місяця від дня народження, якщо ж цього не зробити у вказані строки паспорт громадянина України у формі книжечки перестає бути дійсним.

Недійсність паспорта для громадянина України означає, що з таким паспортом не можна здійснювати банківські операції, видавати доручення, укладати договори, голосувати тобто, не можна вчиняти жодних юридично значущих дій.

Крім того, відповідно до пп. 6 п. 6. Порядку оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 р. № 302 обмін паспорта здійснюється у разі якщо особа досягла 25- чи 45-річного віку та не звернулася в установленому законодавством порядку не пізніше як через місяць після досягнення відповідного віку для вклеювання до паспорта зразка 1994 року нових фотокарток.

Отже, дата закінчення строку дії паспорта громадянина України серії НОМЕР_2 від 18.12.2007р. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до якого при досягненні нею 25-річного віку необхідно було вклеїти фотокартку -12.11.2016р.

Таким чином, 12.11.2016р. є крайньою датою, до якої на позивача законодавчо було покладено обов`язок вклеїти фотокартку у паспорт по досягненню 25-річного віку та відповідно він повинен був дізнатися про скасування рішення про набуття ним громадянства України.

Доводи про користування паспортом для виїзду за кордон вказаних висновків не спростовують, оскільки обов`язок вклеїти фотокартку у паспорт по досягненню 25-річного віку є законодавчо встановленим, а відтак особа вважається обізнаною про нього в незалежності користується вона паспортом громадянина України чи ні.

Суд зазначає, що поновлення строку звернення до суду може здійснюватися з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися, або хибна помилка про не пропуск строку, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З урахуванням того, що, як вже було зазначено судом, 12.11.2016р. є крайньою датою, до якої на позивача законодавчо було покладено обов`язок вклеїти фотокартку у паспорт по досягненню 25-річного віку та відповідно він повинен був дізнатися про скасування рішення про набуття ним громадянства України, ОСОБА_1 пропустив строк звернення до суду з цим позовом.

Суд зазначає, що про існування оскарженого рішення суб`єкта владних повноважень позивачу не могло бути невідомо пізніше від дати закінчення строку дії паспорта громадянина України серії НОМЕР_2 від 18.12.2007р., а саме 12.11.2016р., до якого при досягненні позивачем 25-річного віку підлягала вклеюванню фотокартка.

Таким чином, представником позивача у поданій заяві не наведено достатніх та переконливих аргументів на підтвердження наявності об`єктивних, непереборних та істотних перешкод для звернення позивача до суду, які б завадили звернутися позивачу з цим позовом протягом встановленого законом строку, а тому наведені представником позивача обставини суд визнає недостатніми для висновку про те, що позивачем з поважних причин пропущено строк звернення до суду з даним позовом.

Стосовно доводів про уведення в Україні військового стану, суд зазначає, що сам лише факт уведення в Україні режиму воєнного стану з 24.02.2022р. без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки, у зв`язку із запровадження такого, не може безумовно вважатись поважною причиною для безумовного поновлення строку звернення до суду.

Така правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду від 29.09.2022р. у справі №500/1912/22.

Заявник не зазначає яким чином уведення воєнного стану вплинуло саме на можливість позивача вчасно звернутись до суду.

Крім того, як було встановлено судом - 12.11.2016р. є крайньою датою, з якої він повинен був дізнатися про скасування рішення про набуття ним громадянства України.

За висновком Верховного Суду, викладеним в постанові від 31.05.2023р. у справі № 160/9356/22, поважною причиною пропущення строку звернення до суду є така обставина, яка:

виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

ця причина виникла протягом строку, який пропущено.

Очевидним є те, що обставина уведення воєнного стану виникла після спливу строку звернення до суду в даній справі, який настав у 2017 році, в зв`язку з чим посилання на її існування як підставу визнати поважними причини пропуску звернення до суду є необґрунтованими.

З цих самих підстав належним чином не обґрунтовано неможливість вчасного звернення до суду в зв`язку із поширенням гострої респіраторної хвороби COVID - 19, спричиненої коронавірусом SARS-COV-2, оскільки такий карантин уведено згідно постанови КМУ від 11.03.2020р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" з 12 березня 2020р., тобто після спливу строку звернення до суду в даній справі.

З урахуванням викладеного суд доходить висновку, що підстави, викладені в заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду є неповажними.

За змістом ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву про поновлення строку звернення до суду не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 122, 123, 248, 256 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Визнати підстави, викладені в заяві представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду неповажними.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду в загальному порядку та доведенню поважності причин пропуску строку, передбаченого для звернення до суду.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Д.В. Григоров