Справа № 500/6648/23
Суддя: Осташ Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2024-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/6648/23

20 лютого 2024 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Осташа А. В. за участю: секретаря судового засідання - Хоміцької С.О., позивача - ОСОБА_1 , представника позивача - Білик Л.С., представника відповідача - Дзюбатого А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Тернопільського окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області, в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 02.10.2023 №2691 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині накладення на ОСОБА_1 стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 03.10.2023 №329о/с про звільнення зі служби в поліції ОСОБА_2 за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію»;

- поновити ОСОБА_1 на роботі у службі в Національній поліції України на посаді інспектор сектору реагування патрульної поліції Чортківського районного відділу поліції ГУНП в Тернопільській області з 03.10.2023;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Тернопільській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 03.10.2023 по дату винесення рішення судом, з відповідними відрахуваннями податків та інших обов`язкових платежів.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що наказом ГУНП в Тернопільській області від 02.10.2023 №2691 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" за порушення службової дисципліни, свідоме ігнорування вимог порушення п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п. 24 ч. 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України "Про Національну поліцію", п. 1, 2, 4, 8, 13 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказу ГУНП в області від 03.02.2016 року №172 «Про затвердження внутрішнього розпорядку дня працівників структурних підрозділів, відділів та відділень ГУНП в області», інспектора сектору реагування патрульної поліції Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в Національній поліції України. Наказом ГУНП в Тернопільській області від 03.10.2023 №329о/с "По особовому складу" позивача з 03.10.2023 звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) Закону України "Про Національну поліцію". Однак, позивач, визнаючи свою вину у скоєнні дисциплінарного проступку не погоджується з тим, що причина була неповажною та заперечує факт перебування ним в стані алкогольного сп`яніння.

Натомість, неможливість повідомлення керівництва про свою відсутність на службі пояснює поганим самопочуттям та розрядженим телефоном.

Також позивач зазначає, що на день видання оскаржуваних наказів 03.10.2023 перебував на лікуванні, що підтверджується довідками, виданими відділенням невідкладної медичної допомоги КНП «Чортківська ЦМЛ від 06.09.2023, довідками виданою КНП «Чортківська ЦМЛ» від 07.09.2023 року №17 та від 25.09.2023 №19, про що відповідачу було достеменно відомо.

Отже, звільнення позивача зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію", як реалізація дисциплінарного стягнення, у період його тимчасової непрацездатності є незаконним оскільки до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення у період його тимчасової непрацездатності, що є порушенням ч.3 ст. 40 КЗпП України.

За таких обставин, оскаржувані накази, на переконання позивача, підлягають скасуванню як незаконні, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 18.10.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Призначено у справі підготовче засідання на 14.11.2023.

06.03.2023 від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву. Заперечуючи проти позову, відповідач послався на те, що 06.09.2023 було виявлено відсутність на службі, без поважних на те причин, інспектора сектору реагування патрульної поліції Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області майора поліції Мильничука Івана, який згідно графіку несення служби особовим складом Чортківського РВП на 06.09.2023 повинен був заступити на денне чергування у дистанційний наряд з планшетним пристроєм, який кваліфіковано опрацьовує в дистанційному режимі повідомлення про дорожньо-транспортні пригоди, які трапляються на території Чортківського району, Тернопільської області. Однак, на службу не заступив та на зв`язок із черговою частиною Чортківського РВП не виходив, на телефонні дзвінки не відповідав, у зв`язку з чим наказом ГУНП в Тернопільській області від 07.09.2023 № 2444 було призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.

В ході службового розслідування було встановлено факти порушення службової дисципліни з боку майора поліції ОСОБА_1 , що виразилось у відсутності на службі без поважних причин та з ознаками алкогольного сп`яніння.

Цими діями позивач допустив свідоме ігнорування вимог ст. 12, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 1 Дисциплінарного статуту НП України, Присяги працівника поліції, оскільки будучи працівником поліції зобов`язаний був дотримуватися законодавства, неухильно виконувати накази начальників та бути прикладом у дотриманні законності та службової дисципліни.

Наказом ГУНП в Тернопільській області від 02.10.2023 №2691 на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції.

Реалізація даного наказу здійснена наказом ГУНП в Тернопільській області від 03.10.2023 № 329 о/с у відповідності до норм п.3 Розділу VII Порядку проведення службових розслідувань в Національній поліції України, затверджений наказом МВС України від 07.11.2018 № 893. Щодо твердження позивача про його перебування на лікуванні та видання наказів про його звільнення зі служби в період тимчасової непрацездатності, відповідач зазначає що звільнення 03.10.2023 відбулося не в період тимчасової непрацездатності позивача та являється законним.

Протокольною ухвалою суду від 14.11.2023 розгляд справи відкладено на 22.11.2023.

Протокольною ухвалою суду від 22.11.2023 у справі закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті на 12.12.2023.

У відповіді на відзив від 22.11.2023, позивачем не заперечується та обставина, що він дійсно був відсутній на службі у робочий день 06.09.2023 як це зазначено у висновку службового розслідування. Однак, вказана обставина була зумовлена поважними причинами, а саме різким погіршенням стану його здоров`я перед заступанням на службу, необхідністю у зв`язку з цим звертатися за медичною допомогою та подальшим амбулаторним лікуванням з видачею лікарняного листа на період з 07.09.2023 по 11.09.2023.

Ухвалою суду від 11.12.2023 відмовлено в задоволенні клопотання представника позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Протокольною ухвалою суду від 12.12.2023 відмовлено в задоволенні клопотання представника позивача про виклик свідків та відкладено розгляд справи на 23.01.2024.

Ухвалою суду від 12.12.2023 задоволено клопотання представника позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Протокольною ухвалою суду від 23.01.2024 розгляд справи відкладено на 01.02.2024.

31.01.2024 представник позивача подала клопотання про відкладення розгляду справи.

Судове засідання, призначене на 01.02.2024 не відбулося, у зв`язку з неможливістю здійснення фіксування судового засідання за допомогою підсистеми ЄСІТС "Електронний суд", судове засідання відкладено на 15.02.2024, що підтверджується довідкою від 01.02.2024.

Представник позивача 06.02.2024 надіслала а адресу суду додаткові пояснення.

Ухвалою суду від 15.02.2024 продовжено процесуальний строк розгляду справи до 01.03.2024 та відкладено розгляд справи на 20.02.2024.

У судових засіданнях позивач та його представник підтримали позовні вимоги з мотивів, наведених в позовній заяві, просили задовольнити їх в повному обсязі. Наголосили, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є повне доведення вини особи в ході службового розслідування, метою якого і є саме з`ясування обставин вчинення дисциплінарного порушення, уточнення ступеня вини особи. Такими підставами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського складу ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Натомість зазначили, що відсутність позивача на службі у робочий день 06.09.2023 обумовлювалася поважними причинами, які полягали у погіршенні стану здоров`я, на підтвердження чого останнім були подані довідки з медичних закладів.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечив, з підстав викладених у відзиві, просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Вказав про те, що факт відсутності позивача на службі у робочий час є порушенням вимог ЗУ "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України та своєї посадової інструкції, за що останній і був притягнений до дисциплінарної відповідальності.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення представників сторін, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, суд при прийняті рішення виходить з наступних підстав і мотивів.

Судом встановлено, що позивач, ОСОБА_1 , з 15.08.2000 по 06.11.2015 проходив службу в органах внутрішніх справ України та з 07.11.2015 по 03.10.2023 в Національній поліції України на різних посадах. На час звільнення, обіймав посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції Чортківського районного відділу поліції ГУНП в Тернопільській області.

Наказом ГУНП в Тернопільській області від 02.10.2023 №2691 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" за порушення службової дисципліни, свідоме ігнорування вимог порушення п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п. 24 ч. 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України "Про Національну поліцію", п. 1, 2, 4, 8, 13 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказу ГУНП в області від 03.02.2016 року №172 «Про затвердження внутрішнього розпорядку дня працівників структурних підрозділів, відділів та відділень ГУНП в області», інспектора сектору реагування патрульної поліції Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області, майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в Національній поліції України.

Наказом ГУНП в Тернопільській області від 03.10.2023 №329 о/с "По особовому складу" відповідно до п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України "Про Національну поліцію") інспектора сектору реагування патрульної поліції Чортківського районного відділу поліції ГУНП в Тернопільській області, майора поліції ОСОБА_2 , звільнено зі служби в поліції з 03.10.2023.

Не погоджуючись із такими рішеннями суб`єкта владних повноважень, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач акцентує увагу суду на наступних доводах:

- поважність причин невиходу ним на роботу;

- суворість обрання виду дисциплінарного стягнення.

Визначаючись щодо позовних вимог, суд виходить з наступного.

Спірні правовідносини врегульовані: Конституцією України; Законом України від 2 липня 2015 року № 580-VIII Про Національну поліцію (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; надалі - Закон № 580-VIII); Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут); Правилами етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 9 листопада 2016 року № 1179 (надалі - Правила етичної поведінки поліцейських) та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону №580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону №580-VIII, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Положеннями ч.1 ст.59 Закону №580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Водночас, на поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018р. №2337-VII (далі Дисциплінарний статут).

Відповідно до ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ст.11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з посади.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування (стаття 14 Дисциплінарного Статуту).

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Як встановлено судом, підставою для проведення службового розслідування став факт порушення службової дисципліни з боку майора поліції ОСОБА_1 , що відобразився у

відсутності позивача на робочому місці 06.09.2023 в період з 08:00 год. по 18:15 год.

В подальшому, було складено акт про відсутність на робочому місці від 06.09.2023 №15275/116/01. Наказом ГУНП в Тернопільській області від 07.09.2023 №2444 була створена дисциплінарна комісія та призначено службове розслідування, яке в подальшому було продовжено до 29.09.2023 наказом №2597 від 22.09.2023.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Наведені правові норми дають підстави для висновку, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування передбачена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. №893 (далі - Порядок №893).

Пунктом 1-3 розділу V Порядку №893 встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Правил етичної поведінки поліцейських є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені. При цьому поліцейський повинен дотримуватися Правил етичної поведінки.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Пунктом 7 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Відповідно до частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень як звільнення зі служби в поліції.

Пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону №580 встановлено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Аналіз наведених положень свідчить про те, що однією з підстав для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту.

Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків (дій, що порушують службову дисципліну). Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі.

Крім того, обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень керівника, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.

Матеріалами справи підтверджується, що підставою для винесення наказу ГУНП в Тернопільській області від 02.10.2023 №2691 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині накладення на ОСОБА_1 стягнення у вигляді звільнення зі служби стали результати службового розслідування за виявленими фактами грубого порушення службової дисципліни з боку майора поліції ОСОБА_1 , яке виразилося у свідомому ігноруванні вимог порушення п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, п. 24 ч. 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України "Про Національну поліцію", п. 1, 2, 4, 8, 13 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказу ГУНП в області від 03.02.2016 року №172 «Про затвердження внутрішнього розпорядку дня працівників структурних підрозділів, відділів та відділень ГУНП в області».

На реалізацію цього наказу відповідачем прийнято наказ ГУНП в Тернопільській області від 03.10.2023 №330о/с «По особовому складу», відповідно до якого, позивача звільнено зі служби в поліції відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону України Про Національну поліцію.

Результати службового розслідування викладено у Висновку від 29.09.2023 року.

В ході проведення службового розслідування встановлено, що 06.09.2023 до керівництва Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області із письмовим рапортом звернувся начальник сектору реагування патрульної поліції Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області лейтенант поліції ОСОБА_3 про те, що ним було виявлено відсутність на службі, без поважних на те причин, інспектора сектору реагування патрульної поліції Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області майора поліції ОСОБА_1 який згідно графіку несення служби особовим складом Чортківського РВП на 06.09.2023 року майор поліції ОСОБА_1 , повинен був заступити на денне чергування у дистанційний наряд з планшетним пристроєм, який кваліфіковано опрацьовує в дистанційному режимі повідомлення про дорожньо-транспортні пригоди, які трапляються на території Чортківського району, Тернопільської області, про те на службу не заступив та на зв`язок із черговою частиною Чортківського РВП не виходив, на телефонні дзвінки не відповідав.

06.09.2023 о 14:30 год. старшим інспектором СКЗ Чорківського РВП ГУНП в Тернопільській області капітаном поліції ОСОБА_4 спільно з інспектором СКЗ Чорківського РВП ГУНП в Тернопільській області капітаном поліції ОСОБА_5 та лейтенантом поліції ОСОБА_3 , з метою встановлення місця перебування інспектора СРПП ОСОБА_6 , було здійснено виїзд по місцю проживання останнього в АДРЕСА_1 , де у одній із кімнат будинку було виявлено майора поліції ОСОБА_1 , який лежав на дивані та вказував на проблеми із здоров`ям, однак перебував із явними ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: різкий запах алкоголю з ротової порожнини, почервоніння шкіри та тремтіння пальців рук.

Після цього майору поліції ОСОБА_7 було запропоновано пройти огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Drager Alkotest 6810», на що останній відмовився. Тоді йому було запропоновано пройти огляд в найближчому закладі охорони здоров`я, якому надано право на таке проведення, а саме КНП «Чортківська центральна міська лікарня», однак останній знову відмовився, про що складено відповідний Акт про відмову від добровільного проходження медичного освідування (огляду) у зв`язку з підозрою в перебуванні на службі (роботі) у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, зареєстрованого у канцелярії Чортківського РВП за вих. №15276/116/01 від 06.09.2023.

Відсутність майора поліції ОСОБА_1 на робочому місці в період з 08:00 год. по 18:15 год. 06.09.2023 підтвердили старший інспектор-черговий ЧЧ СМ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області майор поліції ОСОБА_8 , помічник чергового чергового ЧЧ CM Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області старший сержант поліції ОСОБА_9 , а також начальник CPПП Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області лейтенант поліції Салацький О.З.

06.09.23 складено акт про відсутність на робочому місці майора поліції ОСОБА_7 , який зареєстровано в канцелярії Чортківського РВП за вих.№ 15275/116/01 від 06.09.2023.

З метою підтвердження або спростування перебування майора поліції на стаціонарному або амбулаторному лікуванні сформовано запит до КНП «ЦПМСД» Чортківської міської ради та КНП «Чортківської центральної міської лікарні».

На дані запити отримано відповіді, в яких вказано про те, що майор поліції ОСОБА_1 у КНП «ЦПМСД» Чортківської міської ради на протязі доби за медичною допомогою не звертався, а у відповіді на запит КНП «Чортківської центральної міської лікарні» вказано про те, що майор поліції ОСОБА_1 06.09.2023 на протязі робочого дня в період з 08:00 год. по 18:15 год. також не звертався за медичною допомогою. Однак, звернувся після закінчення робочого дня, а саме о 23:55 год. у приймальне діагностичне відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги із діагнозом вегето-судинна дистонія.

Відповідно до п. 2 ст. 91 розділу IX Закону України «Про Національну поліцію України», розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції, а п. 3 ст. 91 даного розділу поліцейським установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем.

Згідно п. 1 наказу ГУНП в Тернопільській області від 03.02.2016 №172 «Про затвердження внутрішнього розпорядку дня працівників структурних підрозділів, відділів та відділень поліції ГУНП в Тернопільській області, дотримання ними вимог пропускного режиму» робочий день розпочинається о 09:00 год. та закінчується о 18:15 год. із обідньою перервою в період з 13:00 год. по 14:00 год.

У відповідності до вимог п.п. 1.3 п. 1 наказу ГУНП в Тернопільській області від 27.04.2018 №1236 «Про окремі питання організації чергування в ГУНП в Тернопільській області» час зміни нарядів у відокремлених підрозділах проводиться щоденно о 08:00 год.

Згідно з положеннями п.п. 1 та 2 п. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію України» поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, а також професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Суд відхиляє доводи позивача про неможливість повідомити керівництво про його відсутність на робочому місці у зв`язку з поганим самопочуттям, з наступних причин:

1. позивач не довів, що його фізіологічний стан не давав йому можливості завчасно до початку робочого дня чи на початку робочого дня повідомити безпосереднього керівника про неможливість з`явитися на роботу за станом здоров`я;

2. позивач не звертався протягом робочого дня - 06.09.2023 за медичною допомогою, а на пропозицію працівників поліції, які 06.09.2023 виїхали по місцю проживання позивача з метою встановлення місця його перебування, щодо проходження огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора "Drager Alcotest 6810" та проходження огляду в КНП "Чортківська центральна міська лікарня", позивач відмовився, про що складено відповідний Акт про відмову від добровільного проходження медичного освідування (огляду) у зв`язку з підозрою в перебуванні на службі (роботі) у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, зареєстрованого за вих.№ 15276/116/01 від 06.09.2023;

3. в судовому засіданні встановлено, що позивач проживає за однією адресою з дружиною та тещею, проте він не зміг пояснити, чому не міг скористатися телефоном дружини та тещі для того, щоб повідомити керівника про неможливість виходу на роботу.

4. позивач звернувся за медичною допомогою лише 06.09.2023 о 23:55 год.

Вищенаведені обсавини в своїй сукупності свідчать про відсутність майора поліції ОСОБА_1 06.09.2023 на робочому місці без поважних на те причин.

Підпунктом 2 п.1 наказу Національної поліції України «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» від 19.07.2022 №507 передбачено застосування за результатами службових розслідувань якими встановлено факт безпідставної відсутності на робочому місці - звільнення зі служби в поліції.

На виконання вказаного вище нормативного документу майор поліції ОСОБА_1 власноручно підписувався у відомостях про те, що він попереджений, про вказані в наказі суворі заходи дотримання службової дисципліни. Треба зауважити, що позивач в своїх поясненнях не заперечує факту ознайомлення з вказаним наказом, також цей факт підтверджується відомостями про його ознайомлення з ним.

Сам факт невиходу підтверджується також і затвердженим графіком несення служби від 01.09.2023.

Також необхідно звернути увагу на Правила етичної поведінки поліцейських, які затверджені наказом МВС від 09.11.2016 №1179 (далі - Правила №1179), якими передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Крім цього, посадовими повноваженнями ОСОБА_1 чітко передбачено обов`язок не вчиняти будь-яких дій, що ганьблять образ поліцейського.

Суд також зазначає, що 11.01.2023 року майор поліції ОСОБА_1 включений до групи психологічної підтримки та допомоги на підставі зловживання алкоголем, систематичних порушень службової дисципліни та направлений на консультацію до працівників ЦПД та ППВ ДУ «Територіального медичного об`єднання МВС в Тернопільській області».

В силу покладених на поліцейського службових обов`язків, він не повинен допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

Свою вину у скоєнні дисциплінарного проступку позивач визнав як на стадії проведення службового розслідування, так і в ході розгляду даної адміністративної справи, та зобов`язався більше не повторювати подібного.

Підсумовуючи вищеописане, суд висновує, що дії ОСОБА_1 , які стали предметом дослідження під час проведення службового розслідування, свідчать про порушення ним службової дисципліни, а відтак вчинення дисциплінарного проступку.

Також в контексті оцінки діям позивача суд наголошує на тому, що встановлені дисциплінарною комісією під час дисциплінарного провадження факти і з`ясовані обставини про систематичність порушення позивачем службової дисципліни, що підтверджується притягненням останнього до дисциплінарної відповідальності протягом 15-ти разів, 2 з яких за зловживання алкоголем та невихід на роботу, також мають значення для прийняття дисциплінарним органом рішень у межах його компетенції.

У дисциплінарному провадженні діє принцип автономності, відповідно до якого дисциплінарне провадження розглядається незалежно від розгляду в іншому провадженні.

Поряд з цим, судом не беруться до уваги твердження представника позивача, відображені в додаткових поясненнях, оскільки такі свідчать про зміну предмету позову, що було неможливим на стадії розгляду справи по суті.

Щодо оцінки дисциплінарного проступку, який вчинений позивачем, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно п.1 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Як визначено статтею 64 Закону №580-VIII, особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

З тексту Присяги вбачається, що в основі поведінки поліцейського закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Поведінка поліцейського, згідно з Присягою, яку він складає при вступі в поліцію, має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у позаслужбовий час. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою та суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службовий та позаслужбовий час дотримуватись Конституції України, законів України та Статуту.

Відповідно до норм Статуту, службова дисципліна зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі, мужньо і вправно служити народові України, знати Закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові і функціональні обов`язки, тощо.

Під час складання Присяги на вірність Українському народові, капітан поліції ОСОБА_1 присягнув вірно служити Українському народові, дотримуватись Конституції та Законів України, втілювати їх у життя та поважати і охороняти честь держави, а також з гідністю нести високе звання поліцейського.

Підпунктами 2 та 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що поліцейський зобов`язаний: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки, утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Слід зазначити, що під вчинками, що дискредитують звання працівника Національної поліції та власне і органи Національної поліції, слід розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою поліції у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника поліції та власне поліції.

До таких вчинків слід віднести, зокрема, скоєння проступку, не сумісного з продовженням служби в поліції.

З точки зору стороннього розсудливого спостерігача, порушення позивачем моральних та етичних приписів, може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава, а це безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

При розгляді даної справи позивач визнає свою вину у вчиненні дисциплінарного проступку, яке відобразилося у неповідомленні керівництва про погане самопочуття

Існує усталена судова практика Верховного Суду, де висловлюється позиція, що вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях, незалежно від того, яку кримінально-правову чи адміністративно-правову кваліфікацію ці ж самі діяння отримали в рамках кримінального провадження чи провадження у справі про адміністративне правопорушення, та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.

Реалізація дисциплінарного стягнення, у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із порушенням кримінальної справи та набрання чинності вироком суду. А наявність кримінального провадження чи провадження у справі про адміністративне правопорушення, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи наслідків, передбачених пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" у разі встановлення під час службового розслідування невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.

Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування.

Застосування дисциплінарного стягненні у виді звільнення з органів внутрішніх справ є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує доведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Аналогічний правовий висновок зазначено у постанові Верховного Суду від 21 вересня 2018 року у справі № 824/227/17-а.

Таким чином, в ході даного службового розслідування було встановлено факти грубого порушення службової дисципліни з боку майора поліції ОСОБА_10 , яке виразилось у безпідставному невиході на службу, свідомому ігноруванні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» та ч. 1 ст. 1, пунктів 2 та 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Під час розгляду дисциплінарної справи, дисциплінарний орган самостійно надає оцінку допустимості, належності та обґрунтованості наявним у матеріалах дисциплінарної справи доказам, встановлює в діях поліцейського ознаки дисциплінарного проступку й ухвалює рішення про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Дослідивши обставини справи у відповідності до наведених правових норм та встановлених фактичних обставин справи, суд прийшов до переконання, що відповідачем було правомірно прийняті накази ГУНП в Тернопільській області від 03.10.2023 №2691 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині накладення на ОСОБА_1 стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та від 03.10.2023 №329о/с "По особовому складу" про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

На думку суду, відповідачем, як суб`єктами владних повноважень, покладений на них обов`язок доказування з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 КАС України, виконано та доведено правомірність та законність їх дій та рішень, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови в задоволенні позову.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про визнання протиправними і скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, відтак підстави для їх задоволення також відсутні.

Судові витрати по справі відсутні.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про визнання протиправними та скасування наказів від 02.10.2023 №2691 та від 03.10.2023 №329 о/с, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 23 лютого 2024 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- ОСОБА_1 (місцезнаходження/місце проживання: АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 );

відповідач:

- Головне управління Національної поліції в Тернопільській області (місцезнаходження/місце проживання: вул. Валова, 11,м. Тернопіль,46001, код ЄДРПОУ/РНОКПП 40108720);

Головуючий суддя Осташ А.В.