Справа № 280/843/24
Суддя: Мінаєва Катерина Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ В АДМІНІСТРАТИВНІЙ СПРАВІ

21 лютого 2024 року Справа № 280/843/24 м. Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Мінаєва К.В., перевіривши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

до військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_3 )

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 (далі позивач) до військової частини НОМЕР_2 (далі відповідач), в якій позивач просить суд:

1) визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати позивачу додаткової винагороди, передбаченої Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», у розмірі, збільшеному до 70 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно за періоди з 24.02.2022 по 13.07.2022, з 13.07.2022 по 10.01.2023, з 22.01.2023 по 20.04.2023;

2) зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу додаткову винагороду, передбачену Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», у розмірі, збільшеному до 70 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно за періоди з 24.02.2022 по 13.07.2022, з 13.07.2022 по 10.01.2023, з 22.01.2023 по 20.04.2023.

Позовна заява та додатки до неї сформовані в підсистемі «Електронний суд» та подані у формі електронного документа представником позивача адвокатом Мандриком В.В., який діє на підставі ордеру серії ВН №1326788 від 25.01.2024.

Ухвалою від 31.01.2024 суд залишив позовну заяву без руху та надав позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів від дня одержання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду належним чином оформленої відповідно до статті 167 КАС України заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням поважних підстав для поновлення строку звернення до суду з цим позовом.

06.02.2024 надійшла заява представника позивача адвоката Мандрика В.В. (вх.№5994) про усунення недоліків позовної заяви, в якій зазначено, що відповідь відповідача була надана 04.12.2023, відповідно, тримісячний строк звернення до суду в межах статті 233 КЗпП України спливає 04.03.2023 включно. Таким чином, позивач звернувся до суду в межах тримісячного строку з дати отримання відповіді на запит, а саме з дати, коли йому стало відомо про порушення його права, оскільки саме після ознайомлення з відповіддю відповідача на адвокатський запит позивачу стала відома позиція відповідача з приводу невиплати додаткової винагороди.

Ухвалою від 12.02.2024 суд продовжив позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, встановлений в ухвалі суду від 31.01.2024, та надав позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів від дня одержання цієї ухвали суду шляхом подання до суду доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом (зокрема, але не виключно, лист-відповідь відповідача від 04.12.2023).

19.02.2024 надійшла заява представника позивача (вх.№7968), у якій представником зазначено, що позивачем не було додано доказів отримання відповіді військової частини 04.12.2023, тому просить суд не брати до уваги дане твердження, оскільки воно було помилковим. Разом з тим, зазначає, що позивач як військовослужбовець втратив можливість вільно переміщуватись територією України та не мав можливості своєчасно скористатись правовою допомогою оскільки не міг покинути територію військової частини, а пізніше зону бойових дій, тому, враховуючи поважність зазначених обставин, на думку представника, позивач має право на поновлення пропущеного строку звернення до суду за захистом його прав.

Розглянувши матеріали позовної заяви та заяви представника позивача про поновлення строку звернення до суду, суд виходить з наступного.

За приписами частини першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд звертає увагу на те, що строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За приписами частини першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Враховуючи те, що підставою позову є ненарахування та невиплата позивачу додаткової щомісячної винагороди, встановленої постановою Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022, суд вказує, що спірні правовідносини виникли у зв`язку з проходженням позивачем публічної служби.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів

Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19.07.2022, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

«Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».

Отже, до 19.07.2022 Кодексу законів про працю України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду: від 06.04.2023 у справі № 260/3564/22, від 19.01.2023 у справі №460/17052/21, від 25.04.2023 у справі № 380/15245/22 та інших справах за подібних правовідносин. Застосування такого підходу судом касаційної інстанції є сталим та послідовним.

У цій частині справи суд враховує вказані у пунктах 44-45 постанови Верховного Суду у справі №280/6779/22 висновки про продовження на підставі пункту першого глави XIX «Прикінцеві положення» КЗпП України строків, визначених статтею 233 цього Кодексу, на строк дії карантину встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19). Запровадження на території України карантину є безумовною підставою для продовження строків, визначених статтею 233 КЗпП України, на строк дії такого карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25.04.2023 №383 «Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 р. № 338 і постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236» дію карантину через COVID-19 продовжено до 30 червня 2023 року. Постановою КМУ від 27.06.2023 № 651 відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Таким чином, зі скасуванням карантину встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) відпали підстави для продовження строків, визначених статтею 233 КЗпП України.

Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач у періоди з 24.02.2022 по 13.07.2022, з 13.07.2022 по 10.01.2023, з 22.01.2023 по 20.04.2023 брав безпосередню участь у бойових діях, через що має право на виплату додаткової винагороди у розмірі, збільшеному до 70 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно. Разом з тим, у вказані періоди позивачу така винагорода не нараховувалась та не виплачувалась.

Суд зазначає, що грошова допомога за 2022-2023 роки була виплачена ще у 2022-2023 роках та має разовий характер, а тому позивач повинен був дізнатися при отриманні грошової допомоги про її розмір. Тобто, саме з моменту отримання такої допомоги позивач був обізнаний про порушення своїх прав.

Враховуючи наведені вище висновки суду, слід зазначити, що із заявленими позовними вимогами позивач мав звернутись до суду до 01.10.2023 - протягом трьох місяців після відміни карантину, оскільки позивач не міг і не повинен був знати про те, що 30.06.2023 такий карантин буде відмінений, у зв`язку з чим, відпадуть безумовні підстави для продовження строків, визначених статтею 233 КЗпП України.

Поряд з цим, позивач звернувся до суду 19.02.2024 через підсистему «Електронний суд», тобто з пропуском строку звернення до суду із заявленими позовними вимогами.

Суд при розгляді питання строку звернення до суду також враховує і те, що одним з визначальних критеріїв для прийняття рішення про недопуск особи до правосуддя та залишення позовної заяви без розгляду, зокрема, у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, є досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, з обов`язковим врахуванням того, що одним з основних елементів принципу верховенства права є принцип правової визначеності.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина шоста статті 161 КАС України).

Відповідно до частин першої, шостої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

КАС України не пов`язує право суду поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та робить висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості. Відповідно з цим, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Дослідивши зміст заяви представника позивача про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, суд зазначає, що викладені представником обставини, а саме те, що позивач є діючим військовослужбовцем та щоденно здійснює заходи з національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії, через що не було можливості скористатись правовою допомогою у зв`язку з неможливістю покинути територію військової частини, а також те, що про отримання довідки про безпосередню участь особи, у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України лише 29.11.2023, є поважними причинами пропуску строку звернення до суду, у зв`язку з чим та з метою запобігання порушенню права позивача на судовий захист суд вважає за необхідне поновити строк звернення до суду.

За приписами статті 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 145 КАС України заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф.

Суд наголошує на тому, що у разі невиконання відповідачем свого процесуального обов`язку, на нього може бути накладений штраф згідно із приписами статей 144, 145, 149 КАС України. Так, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень. Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення.

У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Дослідивши матеріали позовної заяви, виходячи з встановленого статтею 9 КАС України принципу офіційного з`ясування всіх обставин у справі, суд вважає за необхідне витребувати від відповідача докази, яких, на думку суду, не вистачає для з`ясування всіх обставин у справі.

Спір виник із публічно-правових відносин, у яких відповідач є суб`єктом владних повноважень.

Частинами першою, другою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з частинами першою, другою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Оскільки дана справа є справою незначної складності, то остання підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику сторін в строк, передбачений статтею 258 КАС України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 12, 77, 80, 171, 179, 243, 248, КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити ОСОБА_1 пропущений строк звернення до суду з цим позовом.

Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Витребувати від військової частини НОМЕР_2 :

- інформацію про нараховані та виплачені ОСОБА_1 суми додаткової винагороди згідно з постановою Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 за періоди з 24.02.2022 по 13.07.2022, з 13.07.2022 по 10.01.2023, з 22.01.2023 по 20.04.2023;

- копію окремого доручення (телеграми) Міністра оборони України від 23.06.2022 № 912/з/29;

- копії наказів Головнокомандувача Збройних Сил України «Про визначення районів ведення воєнних (бойових) дій» від 01.03.2023 № 52, від 01.04.2023 № 89, від 01.05.2023 № 111;

- бойові розпорядження / накази (витяги з них, що стосуються ОСОБА_1 ) щодо виконання бойових (спеціальних завдань) за періоди з 24.02.2022 по 13.07.2022, з 13.07.2022 по 10.01.2023, з 22.01.2023 по 20.04.2023;

- рапорти на виконання бойових завдань, журнали бойових дій за періоди з 24.02.2022 по 13.07.2022, з 13.07.2022 по 10.01.2023, з 22.01.2023 по 20.04.2023 (витяги з них, що стосуються ОСОБА_1 );

- інформацію, оформлену довідкою у довільній формі, із зазначенням населеного пункту та району, у яких на підставі бойових розпоряджень ОСОБА_1 у періоди з 24.02.2022 по 13.07.2022, з 13.07.2022 по 10.01.2023, з 22.01.2023 по 20.04.2023 приймав безпосередню участь у бойових діях (забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії), перебуваючи безпосередньо у районах ведення воєнних (бойових) дій (проведення заходів).

Витребувані судом докази надати до Запорізького окружного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів, з дня отримання копії цієї ухвали.

Призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику сторін.

Суд попереджає військову частину НОМЕР_2 про можливість застосування судом заходів процесуального примусу, зокрема накладення штрафу та винесення окремої ухвали у разі невиконання вимог даної ухвали суду.

Справа розглядатиметься одноособово суддею Мінаєвою Катериною Володимирівною.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до частини першої статті 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Запропонувати:

відповідачу подати до суду відзив на позовну заяву та документи на його обґрунтування протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде вирішена за наявними матеріалами;

позивачу у строк протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву подати до суду відповідь на відзив;

відповідачу подати до суду заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів у строк протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

Роз`яснити учасникам справи, що до заяв по суті справи мають бути додані документи, що підтверджують надіслання таких заяв та доданих до них доказів іншим учасникам справи.

Копію цієї ухвали направити учасникам справи.

Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі Судова влада України, за якою учасники справи можуть отримати інформацію: http://adm.zp.court.gov.ua/sud0870/.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя К.В.Мінаєва