Справа № 404/9184/23
Суддя: Мохонько В. В.
Дата ухвалення: 2024-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 404/9184/23
Номер провадження 2-а/404/111/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2024 року Кіровський районний суд м. Кіровограда

в складі: головуючого судді Мохонько В.В.,

за участі секретаря - Галушко Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому, за правилами спрощеного позовного провадження, справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ДОП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції Бригілевич Лорини Романівни, Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2023 року позивач звернулась до суду з адміністративним позовом про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення серії ГБВ №643836 винесеної 16.10.2023 року за ч. 1 ст. 89 КУпАП та закриття провадження по справі.

На обґрунтування позовних вимог зазначила, що відносно позивача 16.10.2023 року винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення серії ГБВ №643836, згідно якої 20.09.2023 року та 29.09.2023 року на протязі дня перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 знущалася з собаки породи «Бельгійська вівчарка», а саме: виставила собаку на вулицю позбавивши її харчування, води та належних умов існування, чим вчинила адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 89 КУпАП.

Позивач з вказаною постановою не погоджується. Вказує, що під час складання постанови по справі про адміністративне правопорушення відповідачем в порушення вимог ст. 251 КУпАП не зібрано доказів, які б підтверджували вину позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, зокрема: пояснення свідків, фото та відео-фіксація правопорушення.

Тому, вважає, що факт вчинення позивачем правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 89 КУпАП відповідачами не доведений.

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27.10.2023 року відкрито провадження в порядку спрощеного провадження та призначено судове засідання.

Згідно ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07.12.2023 року залучено до участі у справі в якості співвідповідача Головне управління Національної поліції у Кіровоградській області.

В судове засідання позивач не з`явилась, повідомлена судом про час та місце розгляду справи, через канцелярію суду представник позивача подав заяву, якою просив розглянути справу без їх участі, позовні вимоги підтримав.

Відповідач ДОП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області Бригілевич Л. Р., представник відповідача Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, представник співвідповідача Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені, правом подачі відзиву на позовну заяву не скористались.

Частиною 4 статті 229 КАС України встановлено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути притягнутий заходам адміністративного примусу у зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах і в порядку, передбаченому законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Судом встановлено, що 16.10.2023 року ДОП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції Бригілевич Лориною Романівноювинесено постанову по справі про адміністративне серія ГБВ №643836 згідно якої 20.09.2023 року та 29.09.2023 року на протязі дня перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 знущалася з собаки породи «Бельгійська вівчарка», а саме: виставила собаку на вулицю позбавивши її харчування, води та належних умов харчування та існування, чим вчинила адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 89 КУпАП.

Враховуючи викладене, ДОП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції Бригілевич Лориною Романівною прийнято рішення до ОСОБА_1 застосувати адміністративне стягнення - штраф у розмірі 5 100,00 грн. за вчинене адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 89 КУпАП.

За приписами ч. 1 ст. 89 КУпАП жорстоке поводження з тваринами - знущання над тваринами, у тому числі безпритульними, що спричинило їх мучення, завдало їм фізичного болю, страждань, але не призвело до тілесних ушкоджень, каліцтва чи загибелі, залишення тварин напризволяще, а також інші порушення правил утримання та поводження з тваринами - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією тварини, якщо перебування тварини у власника становить загрозу для її життя або здоров`я.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони тваринного світу, що регулюються зокрема, Законами України «Про тваринний світ», «Про захист тварин від жорстокого поводження», «Про ветеринарну медицину», «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», «Про захист населення від інфекційних хвороб».

Безпосереднім об`єктом є встановлений порядок поводження з тваринами.

Предметом посягання є тварини, що знаходяться на волі, в напіввільних умовах або тримаються у неволі.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» тварини - це біологічні об`єкти, що відносяться до фауни: сільськогосподарські, домашні, дикі, у тому числі домашня і дика птиця, хутрові, лабораторні, зоопаркові, циркові; дикі тварини - тварини, природним середовищем існування яких є дика природа, у тому числі ті, які перебувають у неволі чи напіввільних умовах; домашні тварини - собаки, коти та інші тварини, що протягом тривалого історичного періоду традиційно утримуються і розводяться людиною, а також тварини видів чи порід, штучно виведених людиною для задоволення естетичних потреб і потреб у спілкуванні, що, як правило, не мають життєздатних диких популяцій, які складаються з особин з аналогічними морфологічними ознаками, та існують тривалий час у їх природному ареалі; сільськогосподарські тварини - тварини, що утримуються та розводяться людиною для отримання продуктів і сировини тваринного походження; безпритульні тварини - домашні тварини, що залишилися без догляду людини або утворили напіввільні угруповання, здатні розмножуватися поза контролем людини.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається, зокрема у формі, жорстокого поводження з тваринами.

Стаття 7 зазначеного Закону встановлює загальні правила утримання тварин, що виключають жорстокість.

Відповідно до ст. 18 Закону, при поводженні з тваринами не допускається: використання оснащення, інвентарю та піротехнічних виробів (виробів, що містять вибухові речовини або вибухову суміш речовин, призначені для отримання теплового, світлового, звукового ефекту, газу, диму або поєднання таких ефектів у результаті самопідтримуваних екзотермічних хімічних реакцій), що призводять або можуть призвести до травмування тварин; примушування тварин до виконання неприродних для них дій, що призводять до травмувань; нанесення побоїв, травм, отруєння тварин; використання тварин в умовах надмірних фізіологічних навантажень тощо. При проведенні больових процедур обов`язкове застосування знеболюючих препаратів. Забороняється: розведення тварин з виявленими генетичними змінами, що спричиняють їм страждання; розведення тварин зі спадково закріпленою агресивністю; примушування до нападу одних тварин на інших, у тому числі при тестуванні тварин; проведення генетичних змін на тваринах; застосування до тварин фармакологічних та механічних засобів допінгу; інші дії.

Стаття 23 Закону регулює правила поводження з домашніми тваринами, що виключають жорстокість. При поводженні з домашньою твариною особа, яка її утримує, зобов`язана: дбати про домашню тварину, забезпечити їй достатню кількість їжі та постійний доступ до води; надавати можливість домашній тварині здійснювати необхідні рухи, контактувати з собі подібними; забезпечувати своєчасне надання домашній тварині ветеринарних послуг (обстеження, лікування, щеплення тощо); негайно повідомляти медичну або ветеринарну установу про випадки заподіяння домашньою твариною ушкоджень здоров`ю людині або іншим тваринам; негайно доставляти домашню тварину, яка вчинила дії, передбачені абзацом сьомим цієї статті, у ветеринарну установу для огляду; запобігати неконтрольованому розмноженню домашніх тварин. Забороняється бити, вбивати, отруювати чи калічити домашніх тварин; дарувати домашніх тварин як призи, нагороди чи премії; завдавати домашнім тваринам болю, страждання або пригнічення; дресирувати тварин у спосіб, що завдає шкоди здоров`ю тварини та її загальному стану; умертвляти тварин шляхом утоплення, задушення, використання електричного струму та речовин, що призводять до отруєння. Забороняється жебракування з тваринами. Забороняється залишати тварину в закритому салоні автомобіля за відсутності в ньому людини при температурі повітря більше +20°С та менше +5°С. Забороняється замуровування тварин у підвальних приміщеннях. Забороняється залишати домашню тварину прив`язаною, якщо довжина прив`язі становить менше 20 метрів, крім собак, що виконують сторожові функції, для яких така довжина має становити не менше 10 метрів. Незалежно від довжини прив`язі забороняється залишати тварину без можливості сховатися у приміщенні, споруді тощо, прив`язаною під дією прямого сонячного проміння при температурі повітря більше +20°С або менше 0°С. Забороняється залишати домашню тварину прив`язаною без нагляду у громадських місцях чи місцях скупчення людей (поблизу зупинок, магазинів тощо), а також прив`язувати тварин до транспортних засобів та примушувати до бігу за моторними транспортними засобами.

Стаття 32 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» визначає, що органи Національної поліції України здійснюють нагляд за дотриманням порядку вигулу домашніх тварин (собак) у громадських місцях, за дотриманням вимог у сфері захисту тварин від жорстокого поводження та вживають відповідних заходів у разі порушення законодавства у цій сфері.

Згідно із положеннями ст. 255 КУпАП органи внутрішніх справ (Національної поліції) уповноважені складати протоколи про правопорушення, передбачені ст.89 КУпАП.

Крім того, статтею 222 КУпАП передбачено, що органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення, зокрема: стаття 89 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію», поліція відповідно до покладених на неї завдань у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання

Отже, як вбачається, відповідач згідно діючого законодавства уповноважений складати як протокол за ст. 89 КУпАП, так і розглядати такі справи, виносячи при цьому постанову.

У відповідності до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами (ст.251 КУпАП).

Згідно із ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (стаття 280 КУпАП).

Відповідно до статі 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст.77 КАС кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 40 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліція для забезпечення публічної безпеки і порядку може закріплювати на форменому одязі, службових транспортних засобах, монтувати/розміщувати по зовнішньому периметру доріг і будівель автоматичну фото- і відеотехніку, а також використовувати інформацію, отриману із автоматичної фото- і відеотехніки, що знаходиться в чужому володінні, з метою: 1) попередження, виявлення або фіксування правопорушення, охорони громадської безпеки та власності, забезпечення безпеки осіб; 2) забезпечення дотримання правил дорожнього руху. Інформація про змонтовану/розміщену автоматичну фототехніку і відеотехніку повинна бути розміщена на видному місці.

Тобто, положення вказаного Закону надають право поліції використовувати інформацію відеозапису в якості речового доказу наявності або відсутності факту правопорушення.

Однак, відповідачем не надано до суду жодних доказів в розумінні статті 251 КУпАП, які підтверджують жорстоке поводження позивача з твариною - знущання над твариною, наявність в її діях складу правопорушення та правомірність прийняття оскаржуваної постанови.

Крім того, постанова не містить зазначення про докази, які стали підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачами не доведено правомірність винесення оскаржуваної постанови.

Частиною 3 ст. 286 КАС України встановлено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Оскільки, відповідачами не доведено правомірність прийнятого рішення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, не надано належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів законності та обґрунтованості постанови, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню щодо скасування оскаржуваної постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи той факт, що судове рішення ухвалене на користь позивача та дотримуючись вимог статті 139 КАС України, суд вирішив стягнути на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 073,60 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ч. 1 ст. 89 КУпАП, ст. ст. 6 ,8, 9, 72, 77, 242, 243-246, 262, 286 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ДОП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції Бригілевич Лорини Романівни, Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову ДОП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції Бригілевич Лорини Романівни про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії ГБВ №643836 від 16.10.2023 року відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 89 КУпАП.

Справу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 89 КУпАП відносно ОСОБА_1 - закрити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 073,60 грн., (одна тисяча сімдесят три гривні шістдесят копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення, безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Відомості про учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ;

відповідач: ДОП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенант поліції Бригілевич Лорина Романівна, місцезнаходження: вул. Вокзальна, 58, м. Кропивницький;

відповідач: Кропивницьке районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, місцезнаходження: вул. Вокзальна, 58, м. Кропивницький, ;

співвідповідач: Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області, місцезнаходження: вул. Віктора Чміленка, 41, м. Кропивницький.

Повне судове рішення складено 26.02.2024 року.

Суддя

Кіровського районного суду

м. Кіровограда Віталіна МОХОНЬКО