Справа № 320/42521/23
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2024-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 лютого 2024 року Справа № 320/42521/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Войтович І.І., розглянувши в місті Києві у письмовому провадженні клопотання представника позивача Пустовіт Ю.Ю. в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України Відділу обслуговування військовослужбовців та деяких інших категорій громадян про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди ,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 із позовом до Пенсійного фонду України Відділу обслуговування військовослужбовців та деяких інших категорій громадян, в якому просить суд:

1. Скасувати рішення Відділу обслуговування військовослужбовців та деяких інших категорій громадян Пенсійного фонду України про припинення виплати пенсії ОСОБА_1 у зв?язку зі смертю.

2. Зобов?язати Відділ обслуговування військовослужбовців та деяких інших категорій громадян Пенсійного фонду України поновити виплату пенсії з моменту припинення ОСОБА_1 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 паспорт СП НОМЕР_1 громадянина України виданий 08.08.2000 року Московським РУГУ МВС України в місті Києві, ІПН НОМЕР_2 .

3. Стягнути з Відділу обслуговування військовослужбовців та деяких інших категорій громадян Пенсійного фонду України за рахунок їх бюджетних асигнувань моральну шкоду у розмірі 12 мінімальних розмірів заробітної плати.

29.11.2023, ухвалою суду вказана позовна заява була залишена без руху з підстав невідповідності останньої вимогам п. 3 ч. 5 ст. 160, ч. 3 ст. 161 КАС України (не надано належні та об`єктивні обґрунтування у чому саме полягає моральна шкода та обґрунтування її розмір та судовий збір за подання позовної заяви до суду був сплачений не в повному обсязі).

14.12.2023 представником позивача через систему "Електронний суд" було надано до суду заяву про усунення недоліків та докази сплати судового збору у вигляді відповідної квитанції.

Ухвалою суду 17.01.2024 відкрито провадження у справі та визначено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

30.01.2024 представником позивача Пустовіт Ю.Ю. через систему "Електронний суд" надіслано до суду клопотання із проханням розглядати справу за правилами загального позовного провадження із обґрунтуванням та посиланням на ч. 13 ст. 12 КАС України, зазначає, що дана справа потребує більш детального розгляду спору по суті, з`ясування усіх обставин, а саме інформації переданої Міністерством юстиції України до Державного реєстру актів цивільного стану громадян, ігнорування звернень позивача.

Отримавши зазначене клопотання, суддя вважає можливим вирішити останнє поза процесуальними строками, враховуючи навантаження в роботі судді, та зазначає наступне.

Частинами 1-3 статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частина 4 статті 12 КАС України включно передбачає справи, які розглядаються за правилами загального позовного провадження.

Частиною шостою статті 12 КАС України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема, інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 9 ст. 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Отже визначення форми адміністративного судочинства, за правилами якого буде розглядатися справа, є обов`язковою умовою процесуального законодавства.

За ч. 1 та ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності та за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно із ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 257 КАС України вбачається, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені статтею 262 КАС України.

Відповідно до частини п`ятої вказаної статті, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частини четвертої статті 260 КАС України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Суд враховує позицію позивача, надані до позову докази, та зазначає, що вказана справа не містить виключення, які передбачають її розгляд за правилами загального позовного провадження, а також, предмет спору не є підставою та належним обґрунтуванням для задоволення клопотання.

Розглянувши вказане клопотання представника позивача, матеріали адміністративної справи, оцінивши предмет позову та суб`єктний склад учасників, суд дійшов висновку, що дана справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), тому в задоволенні останнього, суд відмовляє.

Керуючись статтями 12, 171, 257, 242, 248, 256, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника позивача Пустовіт Ю.Ю. про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Копію ухвали надіслати сторонам у справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею (суддями) та окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Войтович І.І.