Справа № 640/17060/22
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2024-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Собківа Я.М.,

суддів: Сорочка Є.О., Чаку Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (надалі - КДКА Київської області), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати повністю рішення №32/2022 дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (надалі -ДП КДКА Київської області)від 18.02.2022;

- визнати протиправним та скасувати повністю рішення №77/2022 дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 27.07.2022.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення окружним адміністративним судом норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нову постанову, якою задовольнити його позовні вимоги в повному обсязі.

Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги на більш тривалий, розумний термін, у відповідності до положень статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Станом на 21 лютого 2024 року відповідачем не надано до суду письмового відзиву (заперечень) на апеляційну скаргу.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 04.01.2022 до КДКА Київської області надійшла скарга судді Північного апеляційного господарського суду ОСОБА_2 на поведінку адвоката ОСОБА_1, в якій суддя просила притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, передбаченої статтею 35 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Скарга передана до ДП КДКА Київської області для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1

11.01.2022 член ДП КДКА Київської області ОСОБА_3 звернувся до адвоката ОСОБА_1. з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань.

09.02.2022 на розгляд ДП КДКА Київської області було подано скаргу про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 , довідку та всі матеріали перевірки.

18.02.2022 до КДКА Київської області надійшов супровідний лист від 17.02.2022 від судді Північного апеляційного господарського суду ОСОБА_2 до якого було додано копію рішення Вищої ради правосуддя від 15.02.2022 №129/0/15-22 "Про вжиття заходів щодо забезпечення незалежності суддів та авторитету правосуддя за повідомленням судді Північного апеляційного господарського суду ОСОБА_2 ".

18.02.2022 КДКА Київської області у складі членів дисциплінарної палати та Голови КДКА прийняла рішення №32/2022, яким порушила дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 та призначила її до розгляду на 30.03.2022.

У подальшому, листом від 30.05.2022 №194, КДКА Київської області повідомила сторін про те, що розгляд справи відносно адвоката ОСОБА_1 призначено на 29.06.2022.

Протокольним рішенням КДКА Київської області від 29.06.2022 задоволено клопотання адвоката ОСОБА_1 про відкладення розгляду дисциплінарної справи та призначено наступне засідання на 27.07.2022.

26.07.2022 до КДКА Київської області надійшли письмові пояснення від адвоката ОСОБА_1 разом з доданими до них документами.

Рішенням КДКА Київської області від 27.07.2022 №77/2022 притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами третім, п`ятим статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а саме порушення правил адвокатської етики та неналежне виконання професійних обов`язків, та застосовано, у зв`язку із вчиненням ним дисциплінарного проступку - дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення діяльності права на заняття адвокатською діяльністю строком на 3 (три) місяці.

Вважаючи вказані дії відповідача протиправними, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

Колегія суддів, розглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги, дійшла висновку про обґрунтованість та правомірність висновків суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 №5076-VI (далі - «Закон №5076-VI»).

За змістом статті 21 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, зокрема, дотримуватись присяги адвоката України та правил адвокатської етики, виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

За приписами частини першої статті 31 Закону № 5076-VI право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється, зокрема, у разі: накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю.

Накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку; 2) порушення адвокатом вимог щодо несумісності; 3) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики (частина друга статті 31 Закону № 5076-VI).

Частиною третьої статті 31 Закону № 5076-VI передбачено, що право на заняття адвокатською діяльністю зупиняється: з підстави, передбаченої пунктом 3 частини першої цієї статті, - з дня прийняття кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідного рішення.

Копія рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, передбаченого пунктом 3 цієї частини, у триденний строк з дня його прийняття надсилається адвокату та відповідній раді адвокатів регіону. Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження такого рішення не зупиняє його дії.

Відповідно до статті 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Підстави для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку згідно зі статтею 34 Закону № 5076-VI.

Відповідно до статті 37 Закону № 5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно зі статтею 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до статті 39 Закону № 5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Статтею 41 Закону № 5076-VI встановлено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.

Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 09 червня 2017 року затверджено Правила адвокатської етики (далі - ПАЕ).

Відповідно до Преамбули ПАЕ, правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом № 5076-VI та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.

За положеннями статті 2 ПАЕ, дія Правил поширюється, на всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально - публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката, або підірвати престиж адвокатської професії.

Відповідно до статті 7 ПАЕ у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення вчинення правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх вчиненню його клієнтом або іншими особами.

Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Статтею 12 вказаних Правил визначено, що всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватися у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.

Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи, формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.

Відповідно до статті 121 ПАЕ адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки.

Адвокату заборонено робити завідомо неправдиві заяви стосовно суті доручення, фактичних обставин, що мають до нього відношення, їх правової оцінки, прав і обов`язків адвоката, клієнта, а також обсягу своїх повноважень щодо представництва інтересів клієнта.

Згідно з нормами статті 25 ПАЕ адвокату категорично забороняється використовувати при виконанні доручення клієнта незаконні та неетичні засоби, зокрема спонукати свідків до надання завідомо неправдивих показань, вдаватися до протизаконних методів тиску на протилежну сторону чи свідків (погроз, шантажу тощо), використовувати свої особисті зв`язки (чи в окремих випадках особливий статус) для впливу прямо або опосередковано на суд або інший орган, перед яким він здійснює представництво або захист інтересів клієнтів, використовувати інформацію, отриману від колишнього клієнта, конфіденційність якої охороняється законом, використовувати інші засоби, що суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

За приписами статті 42 ПАЕ представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил.

Статтею 59 ПАЕ передбачено, що адвокати при використанні соціальних мереж, інтернет-форумів та інших форм спілкування в мережі Інтернет повинні дотримуватись високих стандартів чесності та пам`ятати про наслідки їх невиконання для їх професійної репутації та авторитету адвокатури в цілому.

При встановленні контактів та спілкуванні у соціальних мережах, інтернет-форумах та інших формах комунікації в мережі Інтернет адвокат повинен проявляти властиву професії стриманість, обережність та коректність, не допускати публічного надання коментарів адвокатами під час здійснення адвокатської діяльності, а так само і в якості особистих суджень, позицій іншого адвоката/представника у справі, в якій вони не беруть участі. Під час надання коментарів адвокатами по конкретним справам необхідно, щоб такі коментарі не порушували положень чинного законодавства, Правил адвокатської етики, рішень З`їзду адвокатів України, Ради адвокатів України, а також відповідали вимогам до адвокатів та адвокатської діяльності, що встановлені чинним законодавством, Правилами адвокатської етики, рішеннями З`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України.

Висловлювання адвоката в соціальних мережах, інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет не повинні мати притаманний правовий нігілізм, будь-який вид агресії, ворожнечі і нетерпимості. Адвокат зобов`язаний вести себе шанобливо і не допускати образливої поведінки. Будь-які заяви, коментарі адвоката в соціальних мережах, інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет, в тому числі під час обговорення і роз`яснення правових норм, особливостей судочинства, дій його учасників, повинні бути відповідальними, достовірними і не вводити в оману.

Як вже зазначалось вище, 04.01.2022 до КДКА Київської області надійшла скарга судді Північного апеляційного господарського суду ОСОБА_2 на поведінку адвоката ОСОБА_1, в якій суддя просила притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, передбаченої статтею 35 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

У скарзі зазначається про те, що з червня 2021 року на розгляді Північного апеляційного господарського суду перебувають апеляційні скарги Компаній Trimcroft Services Limited, Emsworth Assets Limited, Calefort Developments Limited, Gilson Investments Limited, поданих на рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2021 у справі № 910/15551/20.

Адвокат ОСОБА_1, як вказується у скарзі, в межах розглядуваної справи №910/15551/20, являється представником відповідача- Товариства з обмеженою відповідальністю "Основа-цінні папери".

Під час розгляду справи в апеляційному господарському суді відбувалася неодноразова зміна складу колегії суддів на підставах, передбачених чинним законодавством України, зокрема Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.

Так, зокрема, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.11.2021 було задоволено заяву про самовідвід колегії суддів у складі: Сітайло Л.Г., Буравльова С.І. та Полякова Б.М., у зв?язку з чим матеріали справи № 910/15551/20 було передано для здійснення визначення складу іншої судової колегії автоматизованою системою, відповідно до положень статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

У результаті чого, відповідно до Витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.11.2021, справу №910/15551/20 було передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя Пономаренко Є.IO., судді Кропивна Л.В., Барсук М.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.12.2021 зазначеним вище складом колегії суддів було прийнято до розгляду апеляційні скарги у справі № 910/15551/20 до свого провадження, а розгляд справи призначений на 11.01.2022.

Надалі, враховуючи відпустку з 26.01.2021 по 11.01.2022 судді Барсук М.А., яка не є головуючим суддею у справі №910/15551/20, справу передано на повторний автоматизований розподіл за результатами якого визначено змінений склад колегії суддів: головуючий суддя Пономаренко Є.IO., судді Кропивна Л.В., Євсіков О.О., після чого ухвалою від 22.12.2021, апеляційні скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 27.05.2021 у справі №910/15551/20 були прийняті до провадження зазначеним судом.

21.12.2021 о 17:55, в мережі Інтернет на веб-сайті lb.ua було розміщено статтю під заголовком: "ІНФОРМАЦІЯ_5", доступ до якої наявний за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_6.

Також, у цей же день, о 18:22 год, на веб-сайт ІНФОРМАЦІЯ_7 було розміщено статтю з назвою: "ІНФОРМАЦІЯ_5".

23.12.2021 о 22:00 год, в ефірі телеканалу ЕСПРЕСО відбулася трансляція телепередачі ІНФОРМАЦІЯ_8, в ході якої було відображено матеріал ОСОБА_4 , що розпочинався зі слів: "ІНФОРМАЦІЯ_9".

Крім того, ІНФОРМАЦІЯ_12 о 08:30 год. на веб-сайті за інтернет-адресою: ІНФОРМАЦІЯ_10 розміщено матеріал під заголовком: "ІНФОРМАЦІЯ_11", до якого прикріплено запис зазначеного вище сюжету ІНФОРМАЦІЯ_8.

У зазначених вище - відеосюжеті, поширеному 23.12.2021 на телеканалі ЕСПРЕСО та розміщеному ІНФОРМАЦІЯ_12 на веб-сайті https://espreso.tv, адвокат ОСОБА_1. надав, на думку судді, провокаційний коментар наступного змісту: "ІНФОРМАЦІЯ_13".

У скарзі звертається увага на те, що після даного адвокатом коментарю у відео сюжеті, журналістами ЕСПРЕСО були допущені вислови наступного змісту: "ІНФОРМАЦІЯ_4".

Приймаючи до уваги той факт, що адвокат ОСОБА_1 здійснював представництво однієї зі сторін у справі №910/15551/20, що перебуває у провадженні Північного апеляційного господарського суду, в його поведінці, що наводиться вище, суддею убачається наявність ознак вчинення дисциплінарного проступку, який полягає в порушенні ПАЕ, оскільки виходячи зі змісту вимог ПАЕ адвокат не повинен допускати публічного надання коментарів під час здійснення своєї професійної діяльності щодо представництва інтересів у певній справі, утримуватись від особистих суджень стосовно ходу розгляду справи, а під час надання коментарів чи висловлювань - не проявляти агресії, ворожнечі та нетерпимості, окрім того Правилами категорично забороняється використання адвокатом при виконанні доручень клієнта незаконних та неетичних засобів, зокрема, будь-які методи впливу на суд.

Крім того, у відеосюжеті після коментарю адвоката ОСОБА_1.: "ІНФОРМАЦІЯ_13" мову продовжує голос журналістки "ІНФОРМАЦІЯ_2.".

Таким чином, на думку судді, компілювання коментарю адвоката компрометуючого змісту із коментарем журналістки щодо зазначення її імені, прізвища та посади, а також її фото, сприймаються як продовження виразу адвоката ОСОБА_1 з вказівкою саме на скаржницю "ІНФОРМАЦІЯ_3".

З наданих 26.07.2022 адвокатом ОСОБА_1 напередодні засідання КДКА Київської області пояснень зазначається, що інформація яка покладена в основу скарги не відповідає дійсності, оскільки такого коментаря із наведеним суддею змістом він не надавав, а зміст його коментаря, який поширено в телесюжеті є іншим, а отже він не може нести відповідальність за зміст цитат, які йому не належать.

У наданому ним коментарі він не зазначив прізвище та / або ім`я по батькові жодного судді.

Та ж обставина, що у відеосюжеті є коментар: "ІНФОРМАЦІЯ_1", який наводить журналіст, на думку ОСОБА_1 не слугує підставою для прийняття рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно нього, оскільки такий коментар йому не належав.

Рішенням КДКА Київської області від 27.07.2022 №77/2022 притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами третім, п`ятим статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а саме порушення правил адвокатської етики та неналежне виконання професійних обов`язків, та застосовано, у зв`язку із вчиненням ним дисциплінарного проступку - дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення діяльності права на заняття адвокатською діяльністю строком на 3 (три) місяці.

З огляду на вищевикладене, враховуючи положення статті 52 Закону № 5076-VI встановлення факту вчинення адвокатом дисциплінарного проступку або відсутність складу дисциплінарного проступку в діях адвоката, що є підставою для прийняття дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідних рішень, є виключним повноваженням зазначених органів адвокатського самоврядування.

Під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. При цьому рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Аналогічна правова позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі №826/5980/17 та від 30 жовтня 2019 року у справі №826/12473/17.

Відповідно до статті 41 Закону № 5076-VI обрання виду дисциплінарного стягнення відноситься до дискреційних повноважень колегіального органу, який при прийнятті відповідного рішення враховує обставини вчинення проступку, його наслідки, особу адвоката та інші обставини.

Аналогічна правова позиція вказана у постанові Верховного Суду від 01 листопада 2019 року по справі №1340/3748/18.

Отже, здобувши право на заняття адвокатською діяльністю, позивач взяв на себе обов`язок неухильно дотримуватися Правил адвокатської етики, порушення яких встановлено уповноваженим органом.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав вважати встановлені оскаржуваним рішенням порушення позивачем вимог Правил адвокатської етики та Закону № 5076-VI такими, що відповідають характеру вчиненого дисциплінарного проступку, а також, що адміністративний позов є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.

При цьому, колегія суддів зазначає, що згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всі наведені апелянтом доводи не спростовують вірних висновків суду першої інстанції.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач Собків Я.М.

Суддя Сорочко Є.О.

Суддя Чаку Є.В.