Справа № 280/10154/23
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2024-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

23 лютого 2024 року (10:00)Справа № 280/10154/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Калашник Ю.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (69057, м.Запоріжжя, вул. Олександра Матросова, буд.29; ); третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Первинна професійна спілка «Правозахисники країни» (52070, Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Новоолександрівка, вул. Сурська, буд. 96; ) про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

05.12.2023 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (далі відповідач), в якій позивач просить: визнати протиправним та скасувати п. 2 наказу від 17.11.2023 №1821 «Про застосування дисциплінарного стягнення», згідно якого за порушення службової дисципліни, вимог п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч.ч. 1, 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту НПУ, вимог п. 1 розділу III Наказу МВС від 25.02.2019 №124 «Про затвердження Порядку взяття на профілактичний облік, проведення профілактичної роботи та зняття з профілактичного обліку кривдника уповноваженим підрозділом органу Національної поліції України», п. 3.8 посадових (функціональних) обов`язків, що виразилось у наданні дисциплінарної комісії завідома неправдивих відомостей щодо здійснення профілактичної роботи з кривдником ОСОБА_2 , а також безпосереднього невжиття жодних заходів контролю за поведінкою кривдника ОСОБА_2 за місцем проживання/перебування та непроведення з ним профілактичної роботи з метою недопущення скоєння повторних фактів домашнього насильства, до дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0091761) застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що в якості дисциплінарного проступку позивачу інкримінується порушення вимог, передбачених п. 1,2 ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктами 1, 3, ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, вимог п. 1 розділу ІІІ Наказу МВС від 25.09.2019 №124 «Про затвердження Порядку взяття на профілактичний облік, проведення профілактичної роботи та зняття з профілактичного обліку кривдника уповноваженим підрозділом органу Національної поліції України», п.3.8 функціональних обов`язків, що виразилось у наданні дисциплінарної комісії завідомо неправдивих відомостей щодо здійснення профілактичної роботи з кривдником, невжиття жодних заходів контролю за поведінкою кривдника за місцем проживання/перебування та непроведення з ним профілактичної роботи з метою недопущення скоєння повторних фактів домашнього насильства. Оскаржуваним наказом до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани. Позивач не погоджується із наказом та зазначає, що у її діях відсутній склад проступку. Посилається на те, що дисциплінарною комісією не вчинено дій зі збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей щодо обставин, які зумовили проведення службового розслідування. Дисциплінарною комісією не дотримано мети проведення службового розслідування. Зазначає, що в червні 2023 року від мешканки м. Запоріжжя, гр. ОСОБА_3 надійшла заява, в якій остання просила притягнути до відповідальності гр. ОСОБА_2 за чинення щодо неї дій фізичного та психологічного насильства. За результатами опрацювання вказаного звернення складено відповідні документи (протокол від 23.06.2023 про вчинення гр. ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, винесено терміновий заборонний припис, відібрано поясненні у потерпілої, кривдника та свідків, складено форму оцінки ризиків вчинення домашнього насильства). Зазначені матеріали скеровані 26.06.2023 до ВП №3 Запорізького РУП, де зареєстровані в системі дільничним офіцером ОСОБА_4 10.07.2023. Згодом, 25.09.2023 ОСОБА_4 , звернулась до начальника ВП №3 з метою отримання дозволу на внесення інформації про гр. ОСОБА_2 до реєстру кривдників. Порушення строків здійснення ОСОБА_4 реєстрації в системі матеріалів та внесення інформації про кривдника до реєстру, призвело до нездійснення уповноваженим поліцейським профілактичної роботи з кривдником (як наслідок вбивство). Позивач зазначає, що внесення даних про гр. ОСОБА_2 до категорії кривдників відбулось тільки 25.09.2023. Також позивач зауважує, що на виконання посадових обов`язків та з метою проведення профілактичних робіт з кривдником гр. ОСОБА_2 , як особою, що перебував на профілактичному обліку, здійснено заходи із запобігання та протидії домашньому насильству, забезпечувала контроль за його поведінкою за місцем перебування, проводила з ним профілактичні роботи. Неодноразова ознайомлено з пам`яткою, попереджено про притягнення до відповідальності та відібрано пояснення сусідів. Вважає, що позивачем не порушено своїх обов`язків, оскільки до її повноважень не відноситься реєстрація в системі відомостей про кривдника. Уповноваженою особою на внесення таких даних є ОСОБА_4 , лейтенант поліції, дільничний офіцер поліції сектору превенції ВП 3№ Запорізького РУП. Просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 25.12.2023 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач не погодився із заявленими позовними вимогами та 27.12.2023 надав суду відзив на позовну заяву (вх. № 58100). У відзиві зазначає, що дисциплінарною комісією встановлено, що гр. ОСОБА_2 , який перебуває на обліку категорії «кривдник», 24.09.2023 наніс своєму пасинку ножове порання, внаслідок якого останній помер. Зазначає, що гр. ОСОБА_2 перебував на профілактичному обліку категорії «кривдник» з 26.06.2023 по 25.09.2023. З метою здійснення профілактичної роботи з кривдником щодо недопущення вчинення повторних випадків домашнього насильства, не надано жодного службового завдання, що може свідчити про можливі порушення вимог Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» та наказу МВС України від 25.02.2019 №124 ««Про затвердження Порядку взяття на профілактичний облік, проведення профілактичної роботи та зняття з профілактичного обліку кривдника уповноваженим підрозділом органу Національної поліції України», що, в свою чергу, призвело до тяжких наслідків. Зазначає, що позивач відповідальна за поліцейську дільницю №1303, на якій розташована адреса мешкання гр. ОСОБА_2 . Відповідач вказує на формальний підхід позивача щодо здійснення своїх службових обов`язків, зокрема, на складання рапорту від 01.09.2023 під час перевірки за місцем мешкання кривдника. Відповідач припускає, що позивачем взагалі не здійснювався вихід за місцем перебування зривника та не здійснювались заходи профілактичного характеру. У відзиві вказано, що позивачем несвоєчасно здійснено взяття «кривдника» на облік. Крім того, позивач надала комісії неправдиві відомості щодо здійснення роботи із гр. ОСОБА_2 . Так, вказані дії позивача мають ознаки дисциплінарного проступку, оскаржуваний наказ є правомірним. Просить відмовити у задоволення позовних вимог.

Від третьої особи письмових пояснень до суду не надходило.

Згідно зі ст. 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно з ч. 4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, суд визнав за доцільне вирішити справу за наявними в ній матеріалами, в порядку письмового провадження.

Суд, оцінивши повідомлені позивачем обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

ОСОБА_1 , старший лейтенант поліції, проходить службу на посаді дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області.

25.09.2023 до УПД ГУПН в Запорізькій області надійшла довідка т.в.о. заступника начальника відділу поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області про те, що 24.09.2023 о 14:20 надійшло повідомлення про те, що гр. ОСОБА_2 , який перебував на профілактичному обліку категорії «кривдник», наніс своєму пасинку ножові поранення, внаслідок чого останній помер.

ГУ НП в Запорізькій області 05.10.2023 видано наказ №1152 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії».

За результатами службового розслідування складено Висновок службового розслідування, який затверджений начальником ГУНП в Запорізькій області 19.10.2023.

У ході службового розслідування встановлено та у висновку службового розслідування зафіксоване наступне:

Позивачем здійснюється обслуговування території, де мешкає гр. ОСОБА_2 , який, з пояснень ОСОБА_1 з 23.06.2023 перебуває на обліку категорії «кривдник».

В ході проведення перевірки наданих матеріалів встановлено, що поліцейську дільницю №1303 в зоні № 3 обслуговує дільничний офіцер поліції сектору превенції відділу поліції №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , яка відповідно до п. 3.8 розділу III її посадових (функціональних) обов`язків зобов`язана вживати заходів для запобігання та протидії домашньому насильству, а також відповідно до п. 1.4 розділу І посадових (функціональних) обов`язків проводить свою діяльність на принципах верховенства права, дотримання прав і свобод людини, законності, відкритості та прозорості, політичної нейтральності, взаємодії з населенням на засадах партнерства.

Наданий дільничним офіцером поліції СП ВП №3 Островко Ю.М. рапорт про здійснення перевірки за місцем мешкання кривдника ОСОБА_2 від 01.09.2023, підписаний останньою, вказує на формальний підхід до його складання, оскільки він має ідентичний зміст із рапортом, складеним та підписаним старшим дільничним офіцером поліції Олоєром О. від 07.07.2023, при цьому в ньому відсутні будь-які конкретні дані сусідів, з якими остання здійснювала бесіду з приводу поведінки кривдника ОСОБА_2 . Крім того, у рапорті зазначається, що під час виходу за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 поспілкувалася з постраждалою особою ОСОБА_3 , від якої скарг та заяв не надходило, при цьому дільничним офіцером поліції вказано, що остання від спілкування з працівниками поліції в категоричній формі відмовилась. Далі, в наявному офіційному застереженні про неприпустимість протиправної поведінки, винесеному ОСОБА_2 дільничним офіцером поліції СП ОСОБА_1 , вказано, що кривдник ОСОБА_2 відмовився від підпису, а в графі «офіційне застереження здійснено у присутності» зазначено: «без присутності», що також вказує на формальний характер складених документів та на те, що за адресою мешкання кривдника ОСОБА_2 поліцейська вихід не здійснювала, а отже й не здійснювала профілактичної роботи задля попередження вчинення домашнього насильства кривдником.

При здійсненні моніторингу ІКС ІПНП встановлено, що за час перебування кривдника гр. ОСОБА_2 на профілактичному обліку категорії «кривдник» у ВП №3 ЗРУП, а саме з 26.06.2023 до 25.09.2023, з метою здійснення профілактичної роботи з кривдником щодо недопущення вчинення повторних випадків домашнього насильства не було надано жодного службового завдання, що може свідчити про можливі порушення вимог Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» та наказу МВС України від 25.02.2019 № 124 «Про затвердження Порядку взяття на профілактичний облік, проведення профілактичної роботи та зняття з профілактичного обліку кривдника уповноваженим підрозділом органу Національної поліції України», що, в свою чергу, призвело до тяжких наслідків.

Встановлено, що 23.06.2023 до ВП №3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення зі служби «102» від гр. ОСОБА_3 щодо вчинення відносно неї домашнього насильства її чоловіком ОСОБА_2 (ЄO № 13172 від 23.06.2023). На місце події з метою реагування було скеровано наряд УПП в Запорізькій області ДПП НПУ, поліцейськими якого відносно кривдника винесено ТЗПсК серії АА № 214298 від 23.06.2023 та складено протокол про адміністративне правопорушення серії АА 09033.2 від 23.06.2023 за ст. 173-2 КУпАП, складено форму оцінки ризиків вчинення домашнього насильства з постраждалою ОСОБА_5 , відібрано відповідну заяву та пояснення від ОСОБА_5 , які, з метою виконання вимог наказу МВС України від 25.02.2019 № 124 «Про затвердження Порядку взяття на профілактичний облік, проведення профілактичної роботи та зняття з профілактичного обліку кривдника уповноваженим підрозділом органу Національної поліції України», за вих. № 12094/41/32-2023 від 26.06.2023 було скеровано до відділу поліції №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, де вказані матеріали були зареєстровані за вх.№ 3306 від 10.07.2023.

Тобто, в порушення п. 3 розділу II наказу МВС України від 25.02.2019 №124 «Про затвердження Порядку взяття на профілактичний облік, проведення профілактичної роботи та зняття з профілактичного обліку кривдника уповноваженим підрозділом органу Національної поліції України, уповноваженими поліцейськими УПП в Запорізькій області ДПП НПУ інформацію про необхідність взяття на профілактичний облік категорії «кривдник» передано до ВП № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області протягом трьох діб замість однієї доби.

Незважаючи на наявні матеріали, в порушення вимог пунктів 5 та 6 розділу II наказу МВС України від 25.02.2019 № 124 «Про затвердження Порядку взяття на профілактичний облік, проведення профілактичної роботи та зняття з профілактичного обліку кривдника уповноваженим підрозділом органу Національної поліції України», дільничний офіцер поліції сектору превенції відділу поліції №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 підготувала рапорт на начальника ВП №3 ЗРУП щодо взяття на профілактичний облік категорії «кривдник» гр. ОСОБА_2 лише 25.09.2023 та внесла відповідну інформацію до ІП «Облік кривдника» ІКС ІПНП лише об 11:17 25.09.2023, тобто через три місяці після вчинення останнім домашнього насильства та наступного дня після вчинення ним тяжкого злочину, вчиненого на грунті побуту, тобто вбивства свого пасинка.

В свою чергу, невжиття заходів щодо своєчасного (протягом доби) взяття на профілактичний облік категорії «кривдник» ОСОБА_2 дільничним офіцером поліції ОСОБА_4 призвело до порушення п. 1 розділу ІІІ наказу МВС України від 25.02.2019 №124 «Про затвердження Порядку взяття на профілактичний облік, проведення профілактичної роботи та зняття з профілактичного обліку кривдника уповноваженим підрозділом органу Національної поліції України», а саме до нездійснення уповноваженими поліцейськими профілактичної роботи з кривдником на дільниці, що у подальшому призвело до настання тяжких наслідків.

Далі, дільничний офіцер поліції сектору превенції ВП №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , завідомо знаючи, що протягом часу з 23.06.2023 до 24.09.2023 вона не виходила за місцем мешкання кривдника ОСОБА_2 та не здійснювала ані з ним, ані з його дружиною будь-якої профілактичної роботи, адже вона не могла цього здійснювати, оскільки ОСОБА_2 взятий на профілактичний облік лише 25.09.2023, надала дисциплінарній комісії власноруч надруковані пояснення, в яких зазначає завідомо неправдиві дані щодо здійснення роботи з останніми, так само як і наданий друкований рапорт від 01.09.2023.

Дисциплінарною комісією зроблений висновок, що в ході проведення службового розслідування в діях поліцейських відділу поліції № 3 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області виявлено порушення вимог Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» та наказу МВС № 124 від 25.02.2019 «Про затвердження порядку взяття на профілактичний облік, проведення профілактичної роботи та зняття з профілактичного обліку кривдника уповноваженим підрозділом органу національної поліції України» в частині несвоєчасного взяття на профілактичний облік категорії «кривдник» ОСОБА_2 , нездійснення профілактичної роботи з останнім, що у подальшому призвело до тяжких наслідків, а саме до вбивства ОСОБА_6 його вітчимом ОСОБА_2 , а також Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, а також пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», що виразилось у порушенні службової дисципліни поліцейськими, а саме у наданні завідомо неправдивої інформації дисциплінарній комісії під час проведення службового розслідування.

Відповідно до Наказу відповідача від 16.11.2023 №1821 «Про застосування дисциплінарного стягнення», невжиття заходів щодо своєчасного (протягом доби) взяття на профілактичний облік категорії «кривдник» ОСОБА_2 дільничним офіцером поліції ОСОБА_4 призвело до порушення п. 1 розділу III наказу МВС України від 25.02.2019 №124 «Про затвердження Порядку взяття на профілактичний облік, проведення профілактичної роботи та зняття з профілактичного обліку кривдника уповноваженим підрозділом органу Національної поліції України», а саме до нездійснення уповноваженими поліцейськими профілактичної роботи з кривдником на дільниці, що у подальшому призвело до настання тяжких наслідків. Дільничний офіцер поліції сектору превенції ВП № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , завідомо знаючи, що протягом часу з 23.06.2023 до 24.09.2023 вона не виходила за місцем мешкання кривдника ОСОБА_2 та не здійснювала ані з ним, ані з його дружиною будь-якої профілактичної роботи, адже вона й не могла цього здійснювати, оскільки ОСОБА_2 взятий на профілактичний облік лише 25.09.2023, надала дисциплінарній комісії власноруч надруковані пояснення, в яких зазначає завідомо неправдиві дані щодо здійснення роботи з останніми, так само як і наданий друкований рапорт від 01.09.2023.

Вказаним наказом, за порушення вимог п. 1, 2 ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1, 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, вимог п. 1 розділу ІІІ Наказу МВС від 25.09.2019 №124 «Про затвердження Порядку взяття на профілактичний облік, проведення профілактичної роботи та зняття з профілактичного обліку кривдника уповноваженим підрозділом органу Національної поліції України», п.3.8 посадових (функціональних) обов`язків, до позивача застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Не погоджуючись із наказом від 16.11.2023 №1821 в частині застосування щодо ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення, остання звернулась до суду із цим позовом.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягає задоволенню з таких підстав.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» (далі Закону №580-VIII), за приписами частини першої статті 59 якого служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

У статті 18 Закону №580-VIII закріплені основні обов`язки поліцейського, відповідно до якої поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, зміст якої закріплений у статті 64 Закону №580-VIII; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Приписами частин першої та другої статті 19 Закону №580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі Дисциплінарний статут), у частині першій статті 1 якого визначено, що службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, як закріплено у частині другій статті 1 Дисциплінарного статуту, ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Дисциплінарним проступком, як визначено у статті 12 Дисциплінарного статуту, визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частин першої та другої статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (частина третя статті 13 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частин першої-сьомої, десятої статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному КУпАП, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Приписами частин першої та п`ятнадцятої статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до частини першої статті 16 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Також, відповідно до ч. 2 статті 16 Дисциплінарного статуту, у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

У висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку (частина перша статті 19 Дисциплінарного статуту).

Приписами частин третьої та восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту закріплено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія та керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

За правилами частин першої та четвертої статті 22 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

Отже, ураховуючи вище викладені норми законодавства, суд зазначає таке.

Службова дисципліна полягає у дотриманні (виконанні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного поліцейського, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників.

Обов`язок дотримуватися етичних, правових і службово-дисциплінарних норм поведінки, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від посади, звання та його місцеперебування.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого вирішується питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому таке рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду дисциплінарного стягнення.

Отже, службовим розслідуванням має бути встановлено, зокрема, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) воно було призначено.

З огляду на наведені правові норми та встановлені висновком службового розслідування обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що знайшли своє підтвердження слідує, що відповідач правомірно застосовував до позивача дисциплінарне стягнення у зв`язку із підтвердженням факту вчинення ним дисциплінарного проступку.

Доводи позивача про відсутність достатніх і належних доказів порушення ним службової дисципліни вчинення дисциплінарного проступку є безпідставними, оскільки це підтверджується висновком службового розслідування, який складений на підставі обставин, що підтверджуються відповідними матеріалами та поясненнями поліцейських.

Так, у своїх поясненнях від 10.10.2023 позивач зазначає, що гр. ОСОБА_2 перебуває на обліку «кривдник» з 23.06.2023.

В той же час, у поясненнях заступника начальника сектору превенції ВП №3 А.Вітвіцького, начальника відділу поліції №3 ЗРУП ГУНП А.Попова, дільничного офіцеру поліції відділу поліції №3 ЗРУП ГУНП Андросової О., які надані 10.10.2023 вказано, що гр. ОСОБА_2 перебуває на обліку «кривдник» з 26.06.2023.

Відтак, висновком службового розслідування, наказом про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності встановлено, в чому саме полягало порушення службової дисципліни та які норми законодавства порушено позивачем. При цьому, такі висновки позивачем не спростовані.

Суд зазначає, що відповідно до п.3.8 посадових обов`язків позивача, до її обов`язків відноситься вжиття заходів для запобігання та протидії домашньому насильству та насильству за ознакою статі і його припинення.

Таким чином, суд вважає, що відповідачем доведено не належне виконання позивачем посадових обов`язків, в той же час як позивачем доказів зворотнього не надано.

Щодо посилань позивача та той факт, що до її обов`язків не входить внесення даних до ІПНП про кривдника, то суд зазначає, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності не за порушення строків внесення відомостей про «кривдника» до системи, а за не вжиття заходів контролю за поведінкою кривдника та за не проведення з ним профілактичної роботи.

Щодо посилань позивача на той факт, що їй не було відомо про проведення щодо неї службового розслідування, то суд зазначає таке.

По-перше, службове розслідування було призначене не стосовно позивача безпосередньо, а щодо порушення вимог Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» та наказу МВС України від 25.02.2019 № 124 «Про затвердження Порядку взяття на профілактичний облік, проведення профілактичної роботи та зняття з профілактичного обліку кривдника уповноваженим підрозділом органу Національної поліції України» поліцейськими відділу поліції № 3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області, що призвело до тяжких наслідків.

По-друге, законодавством не встановлений обов`язок відповідача сповіщати поліцейських щодо призначення проведення службового розслідування.

Також, відповідно до приписів Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами.

Позивачем не надано доказів того, що відповідачем чинилися перепони у реалізації прав позивача щодо ознайомлення із матеріалами службового розслідування.

Щодо дисциплінарного стягнення, то суд зазначає таке.

У відповідності до вимог частини першої та другої статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку, з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчинення нових дисциплінарних проступків.

Відповідно до частин третьої та восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.

Аналогічні висновки містяться в постановах Верховного Суду України від 21.12.2018 по справі №805/623/16-а, від 25.04.2018 у справі № 800/547/17, від 22.03.2019 у справі 804/676/18, від 22.11.2019 у справі 826/6107/18, від 31.03.2020 у справі 806/2492/16, від 25.06.2020 № 2240/2329/16.

Верховний Суду у постанові від 25 лютого 2021 року у справі № 160/9275/18 зазначив, що дисциплінарним проступком визнається протиправне (умисне чи необережне) діяння (дія чи бездіяльність), тобто невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків при здійсненні повноважень, передбачених Конституцією України та Законами України, статутом, наказами керівника (установи) та іншими організаційно-розпорядчими документами, а також вчинок, що суперечить вимогам Правил етичної поведінки поліцейських.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що дії та бездіяльність позивача за зазначених обставин події та подальше притягнення його особи до дисциплінарної відповідальності знайшли своє повне обґрунтування та підтвердження.

Отже, підсумовуючи наведене вбачається, що дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку обставини діяння позивача з`ясувала повно та оцінила вірно, діяння кваліфікувала правильно, норми закону визначила як належні, зміст норми права витлумачила відповідно до їх дійсної суті, а, відтак, забезпечила дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (засадничих гарантій притягнення особи до відповідальності не порушила).

Згідно з ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права. Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Враховуючи положення ч. 1, 2 статті 77, 90 КАС України, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд вважає, що відповідачем доведено факт допущення позивачем дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим до позивача правомірно застосовано дисциплінарне стягнення.

З урахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

У зв`язку із відмовою у задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат судом не здійснюється.

Керуючись статтями 241, 243-246, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (69057, м.Запоріжжя, вул. Олександра Матросова, буд.29; ); третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Первинна професійна спілка «Правозахисники країни» (52070, Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Новоолександрівка, вул. Сурська, буд. 96; ) про визнання протиправним та скасування наказу, - відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 23.02.2024.

Суддя Ю.В. Калашник