Справа № 340/4526/23
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2024-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2024 р.м. ОдесаСправа № 340/4526/23

Перша інстанція: суддя Катаєва Е.В.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

доповідача судді Турецької І. О.,

суддів Осіпова Ю. В., Скрипченка В. О.

за участі секретаря Алексєєвої Н. М.

представника ОСОБА_1 адвоката Швеця О. В.;

представника ГУНП в Херсонській області Луценко Л. А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, апеляційну скаргу адвоката Швеця Олександра Віталійовича, в інтересах ОСОБА_1 , на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2023 року у справі за позовом адвоката Швеця Олександра Віталійовича, в інтересах ОСОБА_1 , до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів про звільнення, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу

треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Каховський районний відділ поліції ГУНП в Херсонській області, ОСОБА_2

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

У червні 2023 року адвокат Швець О. В., діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду першої інстанції з позовом до Головного управління Національної поліції в Херсонській області (далі ГУНП в Херсонській області) в якому, з урахуванням уточнень, просив:

визнати протиправними та скасувати накази від 05.05.2023 за №414 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції, а також від 23.05.2023 за №211 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в Національній поліції, у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580- VIII (далі - Закон №580- VIII);

- зобов`язати поновити ОСОБА_1 на службі в Каховському районному відділі поліції ГУНП в Херсонській області (далі Каховське РВП ГУНП) на посаді начальника відділу превенції з 05.05.2023;

зобов`язати виплатити ОСОБА_1 , грошове забезпечення, за встановленими нормами, за час вимушеного прогулу з 05.05.2023 до дня поновлення на роботі.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги, адвокат ОСОБА_3 зазначив, що його довіритель проходив службу в органах Національної поліції України на посаді начальника районного відділу з превентивної діяльності Каховського РВ ГУНП.

20.04.2023, як указує адвокат ОСОБА_1 було затримано в порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) за підозрою у вчинення кримінального правопорушення за частиною 3 статті 368 Кримінального кодексу України (далі КК України), а 21.04.2023, повідомлено про підозру, але його довіритель свою провину в інкримінованому правопорушенні не визнав.

Ураховуючи, що відсутній вирок суду, яким би була визнана винуватість ОСОБА_1 , звільнення його зі служби, у зв`язку з порушенням службової дисципліни, як вважає адвокат, є передчасним. На переконання адвоката, дисциплінарна комісія, яка проводила службове розслідування щодо позивача, фактично перебрала на себе функції суду та порушила, встановлений статтею 62 Конституції України, принцип презумпції невинуватості.

В позовній заяві адвокат Швець О. В. також наголошує, що висновок службового розслідування не відповідає частині 1 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03. 2018 №2337 - VIII (далі Дисциплінарний Статут), оскільки не містить, зокрема, пояснення поліцейського щодо обставин справи, посилань на документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку, відомості, що характеризують поліцейського, а також відомості про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень, причин та умов, що призвели до вчинення проступку.

Окрім того, наводиться твердження про відмову ОСОБА_1 , посадовими особами ГУНП в Херсонській області, в ознайомленні з матеріалами службового розслідування.

Зважаючи на викладені обставини представник позивача вважає, що є всі підстави для визнання протиправними та скасування спірних наказів про звільнення, а відтак і для поновлення ОСОБА_1 на попередній посаді, а також для стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2023 року, ухваленого за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Досліджуючи доводи адвоката Швеця О.В. про протиправність наказів про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції, суд зазначив таке.

Суд не погодився з позицією адвоката, що однією з підстав для визнання протиправним наказу №211 о/с від 23.05.2023 про звільнення ОСОБА_1 зі служби в Національній поліції, у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, є відсутність в ньому обставин щодо підстав призначення, часу проведення, мети службового розслідування, а також встановлених, розслідуванням, обставин та наслідків.

На думку суду, Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 №893 (далі - Порядок №893) не містить вимог щодо обов`язкового зазначення у спірному наказі таких обставин, про які зазначав адвокат.

Спростовуючи доводи адвоката Швеця О. В., що є передчасними висновки службового розслідування про наявність підстав для звільнення ОСОБА_1 , оскільки відсутній вирок суду про його винуватість, суд першої інстанції вважав, що наявність кримінального провадження, відкритого стосовно позивача, не виключає можливості застосування до нього наслідків, передбачених пунктом 6 частини 11 статті 77 Закону №580- VIII у разі встановлення під час службового розслідування невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.

Покликаючись на правовий висновок Верховного Суду, сформований в постанові від 14.03.2023 у справі №320/1206/21, суд першої інстанції відзначив, що реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із порушенням кримінальної справи та набрання чинності вироком суду.

На переконання суду першої інстанції, порушення, зафіксовані у висновку службового розслідування, у своїй сукупності, свідчать про вчинення, ОСОБА_1 дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни, несумісного з продовженням служби у поліції.

Такий свій висновок суд зробив, дослідивши пояснення, які надавалися в ході службового розслідування працівниками поліції про те, що, зокрема, ОСОБА_1 незаконно передав громадянину ОСОБА_4 трактор марки «МТЗ Білорус», якій належав на праві власності місцевому підприємцю, який у зв`язку з військовою агресією РФ покинув територію тимчасово окупованої Херсонщини та транспортував цей трактор за відсутністю документів через низку блокпостів Збройних Сил України.

Суд першої інстанції, керуючись статтями 22 та 38 Закону України «Про запобігання корупції», зазначив, що поліцейським забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах.

Поліцейські, як відзначив суд, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.

За таких умов, суд дійшов висновку, що дисциплінарною комісією обґрунтовано встановлено порушення позивачем вимог Закону України «Про запобігання корупції».

Також, суд першої інстанції вважав, що в склад дисциплінарного проступку ОСОБА_1 входить відсутність його на службі без поважних причин - 25.04.2023 з 9.00 год до 18.00 год.

Суд відкинув доводи адвоката Швеця О.В, що неприбуття на службу 25.04.2023 було пов`язано з тим, що ОСОБА_1 був звільнений з Відділу забезпечення досудового слідства СБУ 24.04.2023 близько 18:00 год, адже на думку суду, поліцейський повинен здійснити заходи для інформування безпосереднього керівника про неможливість прибуття на службу.

Є, на думку суду, неправдивими доводи ОСОБА_1 , що його позбавили права надавати в ході службового розслідування пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку.

Це підтверджується, як заявив суд, неодноразовими викликами ОСОБА_1 , посадовими особами, що проводили службове розслідування, для надання пояснень про обставини та відомості, які досліджуються в рамках службового розслідування. У разі неможливості прибуття, ОСОБА_1 було запропоновано надіслати пояснення на електронну пошту комісії (а.с.168-169 т.1).

Вважаючи, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним, суд указав, що вчинення навіть одного проступку, який ганьбить звання працівника поліції, нівелює всі попередні заслуги поліцейського, оскільки дискредитує не лише особу поліцейського, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Короткий зміст апеляційної скарги та відзиву.

Адвокат Швець О.В., діючи в інтересах ОСОБА_1 , в апеляційній скарзі зазначає про незаконність та необґрунтованість рішення суду першої інстанції, що є підставою для його скасування та ухвалення нового рішення про задоволенні позову.

По перше, адвокат зазначив, що суд першої інстанції, безпідставно застосував до спірних правовідносин пункт 6 частини 1 статті 77 Закону №580- VIII, оскільки не врахував, що під час службового розслідування перевірялися виключно факти, які є предметом досудового розслідування. Ніяких інших фактів, дій чи бездіяльності, які містять ознаки дисциплінарного проступку, під час службового розслідування, на переконання адвоката, не встановлено.

По - друге, скаржник вказує, що йому не зрозуміло яким чином і які норми Конституції України, законів України та інших нормативно правових актів, порушив ОСОБА_1 , у чому виразилася його непрофесійність, чиї права та свободи він порушив, в чому полягає зрада присязі та народові України.

У цій справі, як наголошує скаржник, у призмі вимог Дисциплінарного статуту, дисциплінарна комісія ГУНП в Херсонській області була зобов`язана зазначити дату, час, місце, обставини та конкретні дії, які вчинив/не вчинив ОСОБА_1 , що підпадають під ознаки дисциплінарного проступку. Разом з тим суд, повинен перевірити ці доводи на предмет доведення поза розумним сумнівом, належними, допустимими та достовірними доказами.

По третє, є невірними, на думку адвоката Швеця О.В., висновки суду першої інстанції, що ОСОБА_1 відмовився від надання пояснень в ході службового розслідування.

Як пояснив представник, ОСОБА_1 хворів, про що письмово повідомив осіб, що проводили службове розслідування. Покликаючись на пункт 3 розділу V Порядку №893, адвокат Швець О.В заявляє, що у разі перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, на лікарняному, що підтверджено документально, час відсутності його на службі не зараховується до строку проведення службового розслідування.

По - четверте, адвокат вказує не неправомірний висновок суду першої інстанції про порушення його довірителем Закону України «Про запобігання корупції» та Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 №100 (далі Порядок №100).

На його думку, поведінка ОСОБА_1 свідчить про його чуйність до запитів чужих людей, про безкорисну допомогу. Проте, працівники СБУ, цим скористалися, а їх агент попросив ОСОБА_1 показати безпечну дорогу, щоб не підірватися на мінах, установлених окупантами.

До того ж, представник позивача звертає увагу, що грошове забезпечення його довірителя, яке належить йому до виплати, у зв`язку з вимушеним прогулом, слід розраховувати, беручи до уваги премію, який останній повинен був отримати за період березень квітень 2023, адже на його думку, відповідно до наказу №414 від 05.05.2923, ОСОБА_1 неправомірно її позбавили. При вирішенні цього питання, на думку адвоката Швеця О.В., суд повинен урахувати Порядок та умови виплати додаткової винагороди поліцейським на період воєнного стану, затвердженого наказом МВС України від 28.11.2022.

У відзиві на апеляцію представник ГУНП в Херсонській області вважає доводи апеляційної скарги безпідставними, а рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим.

Представник ГУНП в Херсонській області, підтримуючи позицію суду першої інстанції про наявність в діях майора поліції ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, наголошує, що останній дискредитував звання поліцейського, підірвав довіру та авторитет органів державної влади та їх працівників, в очах громадськості, що є несумісним із подальшим проходженням служби.

У судовому засіданні суду апеляційної інстанції адвокат Швець О.В., представляючи інтереси ОСОБА_1 , підтримав доводи апеляції та просив її задовольнити.

Представниця ГУНП в Херсонській області Луценко Л.А. проти задоволення апеляційної скарги заперечувала, просила залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Каховський районний відділ поліції ГУНП в Херсонській області та ОСОБА_2 направили на адресу суду апеляційної інстанції заяви про слухання справи за їх відсутністю.

Фактичні обставини справи.

ОСОБА_1 , на підставі наказу ГУНП в Херсонській області від 11.08.2021 №223/ос, проходив службу в Національній поліції, на посаді начальника відділу превентивної діяльності Каховського РВП ГУНП.

24.02.2022 відбулося вторгнення військ РФ на територію України та розпочалася повномасштабна збройна агресія РФ проти України.

За даними Генерального штабу ЗСУ від 11.11.2022, в ході успішних наступальних дій, підрозділи ЗСУ звільнили від окупаційних військ територію правобережної частини Херсонської області та м. Херсона.

Відповідно до доручення ГУНП в Херсонській області від 20.11.2022 №4246/01/20-2022, поновлена діяльність Бериславського РВП ГУНП в Херсонській області з розташуванням у м. Бериславі.

18.11.2022 начальник ГУНП в Херсонській області прийняв наказ №610 про створення зведеного взводу №5, в який ввійшов ОСОБА_1 .

Відповідно до наказу ГУНП в Херсонській області №842, з 19.11.2022 поліцейські зведеного взводу №5 були відряджені Бериславського РВП ГУНП в Херсонській області.

Далі, відповідними наказами від 16.03.2023 №222 та від 13.04.2023 №294 поліцейських зведеного взводу №5 залучено для забезпечення ефективного виконання оперативно службових завдань та підпорядковано з 19.03.2023 до 18.05.2023 до Бериславського РВП ГУНП в Херсонській області.

20.04.2023 до ГУНП в Херсонській області надійшла інформація, що працівниками Служби безпеки України (далі СБУ України) у м. Берислав Херсонської області був задокументований факт отримання неправомірної вигоди окремими працівниками Каховського РВП ГУНП в Херсонській області.

Наведені дії відбувалися в рамках кримінального провадження №0000166 від 08.02.2023, внесеного до ЄРДР за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України, стосовно отримання начальником відділу превентивної діяльності Каховського РВП ГУ НП ОСОБА_1 та його заступником ОСОБА_5 неправомірної вигоди за незаконне відчуження сільськогосподарської техніки, що належить місцевим підприємцям (громадянам України).

20.04.2023 підполковник поліції ОСОБА_6 подав на ім`я начальника ГУНП в Херсонській області рапорт про необхідність проведення службового розслідування з метою збирання, перевірки, оцінки матеріалів, своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування обставин наявності в діяннях поліцейських дисциплінарного проступку (а.с.56 т.2).

20.04.2023, з метою збирання, перевірки, оцінки матеріалів, своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування обставин щодо наявності в діяннях поліцейських Каховського РВП ГУНП в Херсонській області дисциплінарного проступку, за фактом порушення кримінального провадження №0000166, відповідно до статей 14, 15, 26, 27 Дисциплінарного статуту, пунктів 2, 3, 4 розділу І, пункту 1 розділу ІІ Положення №893, ГУНП в Херсонській області прийняло наказ за №308 про призначення службового розслідування (а.с.66-67 т.2).

Відповідно до наказу ГУНП в Херсонській області від 20.04.2023 за №355, ОСОБА_1 , на період проведення службового розслідування, відсторонено від виконання службових обов`язків (посади) (а.с.63-65 т.2).

21.04.2023 ОСОБА_1 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України (а.с.157-161 т.1).

22.04.2023 Шевченківський районний суд м. Києва обрав ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави у розмірі 617 320 грн.

24.04.2023 така застава була внесена і ОСОБА_1 був звільнений з під варти.

04.05.2023 начальник ГУНП в Херсонській області Король І. затвердив висновок службового розслідування (а.с.23-55 т.2).

Зі змісту висновку службового розслідування випливає, що територія Каховського РВП ГУНП з початку військової агресії РФ проти України повністю була окупована, а з листопада 2022 року деокуповано два населених пункти, які відносяться до Новокаховської ОТГ, а саме: с. Козацьке та с. Веселе.

З листопада 2022 року, особовий склад Каховського РВП ГУНП фактично дислокувався у м. Берислав та обслуговував території зазначених населених пунктів, а також декілька сіл, уздовж правобережжя р. Дніпро, від посту « ІНФОРМАЦІЯ_1 » до с. Тягинка.

На території обслуговування, поліцейські, окрім виконання основних функцій, пов`язаних із забезпечення правопорядку та протидії злочинності, несли також службу на стаціонарних блокпостах.

Далі, в описовій частині висновку службового розслідування міститься посилання на повідомлення про підозру, згідно якого ОСОБА_1 , діючи умисно, за попередньою змовою з ОСОБА_5 , реалізуючи спільний злочинний умисел, направлений отримання на неправомірної вигоди, отримав від ОСОБА_4 кошти у сумі 9 900 доларів США.

Дані кошти були отримані в результаті реалізацій сільськогосподарської техніки, яка належала Фермерському господарству «Юкос і К», власник та бенефіціар якого, змушений був покинути окуповану територію.

Роль ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, за висновком службового розслідування, складалася з того, що останній зустрічався з ймовірними покупцями сільськогосподарської техніки, яка залишилася без нагляду, у зв`язку з відсутністю її власників, а також сприяв безперешкодному її перевезенні через блокпости Збройних Сил України без наявних реєстраційних документів.

На підставі зібраних доказів, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , обіймаючи керівні посади в Каховському РВП ГУНП, маючи спеціальні звання та здійснюючи функції представників влади, грубо порушили вимоги пунктів 1-4, 6, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, пунктів 1-3 частини 1 статті 18 Закону №580-VIII, статей 22,38 Закону України «Про запобігання корупції», Присяги працівника поліції та Правил етичної поведінки поліцейського.

Як указано у висновку службового розслідування, дисциплінарна комісія, надаючи оцінку факту порушення службової дисципліни, зокрема, ОСОБА_1 , не встановлювала фактів скоєння ним кримінальних правопорушень.

Наголошено, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні особою службової дисципліни, що суперечить інтересам законності, компрометує звання поліцейського та підриває авторитет поліції.

Дисциплінарна комісія також встановила, що інформація про надзвичайну подію за участі ОСОБА_5 та ОСОБА_1 була висвітлена у соціальній групі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » месенджера Telegram, набула розголосу та викликала суспільний резонанс (понад 4,7 тис. негативних відміток громадян).

Ураховуючи, що ці події відбувалися в умовах воєнного стану, це негативно вплинуло на формування у населення думки про діяльність поліції.

Також дисциплінарна комісія встановила, що 25.04.2023 майор поліції ОСОБА_1 у період з 9.00 год до 18.00 год був відсутній на службі, без поважних причин, про причини та умови, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, безпосереднього керівника не повідомив.

У зв`язку з наведеними обставинами, тимчасово виконуючий обов`язки начальника Каховського РВП ГУНП підполковник поліції ОСОБА_7 склав акт про відсутність на службі (робочому місці) працівника №199 від 25.04.2023.

Дисциплінарна комісія, під час проведення службового розслідування, рекомендованим листом поштового зв`язку Укрпошта та засобами електронної комунікації (на електронну пошту та мессенджери), надіслала на адресу ОСОБА_1 службового листа від 26.04.2023 №479/01/32-2023 про прибуття, 01.05.2023 о 15.00 год, для надання пояснень про обставини та відомості, які досліджуються в рамках службового розслідування (а.с.163,165А-166 т.1).

27.04.2023 ОСОБА_1 , з мобільного номера дружини, за допомогою мессенджера Viber надіслав дисциплінарній комісії фото власноруч написаного листа про те, що він за викликом 01.05.2023 прибути для надання пояснень не має можливості, оскільки перебуває на лікарняному та прибуде після його закінчення (а.с.165 т.1).

28.04.2023 ГУНП в Херсонській області склало акт огляду листування на мобільному технічному пристрої.

Дисциплінарна комісія, у зв`язку з перебуванням позивача на лікарняному, надіслала засобами електронної комунікації (мессенджером на наявні контактні номери мобільних телефонів) бланк для надання пояснень з визначеними питаннями (лист від 28.04.2023 №491/01/32-2023) (а.с.166-167 т.1).

Станом на 18:00 год 01.05.2023, для надання пояснень ОСОБА_1 не прибув, до того ж не надіслав, на розгляд дисциплінарної комісії, відповіді на поставленні питання.

За таких обставин, дисциплінарна комісія склала акт про неприбуття ОСОБА_1 для надання пояснень №512/32 від 01.05.2023 (а.с.167-168 т.1).

02.05.2023, дисциплінарна комісія повторно надіслала, на адресу ОСОБА_1 , службовий лист№513/01/32-2023 з викликом прибути 03.05.2023 о 17:00 год для надання пояснень про обставини та відомості, які досліджуються в рамках службового розслідування. У разі неможливості прибуття, запропоновано надіслати пояснення на електронну пошту комісії (а.с.168-169 т.1).

ОСОБА_1 даними пропозиціями не скористався.

Узагальнюючи встановлені, в процесі службового розслідування обставини, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що дисциплінарний проступок ОСОБА_1 виразився у порушенні вимог пунктів 1-4, 6, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, пунктів 1-3 частини 1 статті 18 Закону №580-VIII, статті 22, 38 Закону України «Про запобігання корупції», Присяги працівника поліції та абзаців 2,3,4,6 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179.

На підставі наведеного, дисциплінарна комісія рекомендувала застосувати до майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення, у вигляді звільнення зі служби в поліції.

05.05.2023 ГУНП в Херсонській області прийняло наказ №414 «Про застосування дисциплінарного стягнення», де в пункті 1 зазначило про застосування до майора поліції ОСОБА_1 , за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні норм, визначених пунктом 3 висновку службового розслідування від 04.05.2023, дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в Національній поліції України (а.с.31 т.1).

Наказом ГУНП в Херсонській області від 23.05.2023 №211о/с «Про особовий склад», відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту), майор поліції ОСОБА_1 був звільнений зі служби в поліції (а.с.32 т.1).

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та позиція суду апеляційної інстанції щодо доводів апеляційної скарги та висновків суду першої інстанції.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, а також перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення апеляції, з огляду на таке.

Суд першої інстанції, вважаючи, що звільнення позивача за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закон №580- VIII, відбулося на законних підставах, виходив із того, що матеріалами службового розслідування, в повній мірі, доведено факт порушення позивачем службової дисципліни. До того ж, суд вказав, що порушення позивачем службової дисципліни підтверджується зібраними та проаналізованими у справі доказами.

Порушення службової дисципліни, на думку суду першої інстанції, виразилося в тому, що позивач, вчинив дії, що порушують службову дисципліну та підривають авторитет поліції

Колегія суддів погоджується з такою правовою позицією суду першої інстанції, з огляду на таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських та порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом №580-VIII.

Статтею 3 Закону №580-VIII визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (частина 3 статті 11 Закону №580-VIII).

Згідно з частиною 1 статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до частини 1 статті 17 наведеного Закону поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Аналізуючи норми законодавства, порушення яких ставиться в провину ОСОБА_1 , колегія суддів установила таке.

ГУНП в Херсонській області, вважаючи, що ОСОБА_1 порушив Закон №580-VIII, указує на приписи, що містяться в пунктах 1-3 статті 18 даного Закону.

Так, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Також, за змістом пунктів 2,3 вказаної норми, поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва та поважати і не порушувати прав і свобод людини.

За приписами частини 1 статті 64 Закону №580-VIII 1 особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:

«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Зазначаючи про порушення позивачем норм Дисциплінарного статуту, ГУНП в Херсонській області указує на частину 3 статті 1 цього нормативного акта.

Так, відповідно до пунктів 1, 2, 3, 6, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України №580-VIII, зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Далі, вказуючи на порушення ОСОБА_1 абзаців 2,3,4,6 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, дисциплінарна комісія ГУНП в Херсонській області зазначає, що поліцейський повинен:

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків;

неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.

Узагальнення викладених норм, дає підстави вважати, що дії ОСОБА_1 , кваліфіковані дисциплінарною комісією ГУНП в Херсонській області, як неналежне, непрофесійне виконання, останнім, обов`язків поліцейського, вчинення ним дій, які порушувати права людини, зокрема, володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, що підриває авторитет Національної поліції України, а також кваліфіковані як порушення антикорупційного законодавства.

Пункт 6 частини 1 статті 77 Закон №580- VIII унормовує, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту.

Аналізуючи обґрунтованість доводів суду першої інстанції про порушення позивачем службової дисципліни та наявності в його діях складу дисциплінарного проступку, суд апеляційної інстанції дійшов таких висновків.

Згідно частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 даного Статуту встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За пунктом 2 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:

внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;

повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку.

За пунктом 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 5 розділу VI Порядку №893 у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:

висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

За приписами пункту 7 згаданого Порядку збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:

одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи.

Відповідаючи на головний довід апеляції, що зміст висновку службового розслідування, а також зміст рішення суду не визначають яким чином і які норми Конституції України, законів України та інших нормативно правових актів порушив ОСОБА_1 , в чому виразилася його непрофесійність, чиї права та свободи він порушив, а також в чому полягає зрада присязі та народові України, колегія суддів зазначає таке.

Ретельно вивчивши доводи, що викладені в позові, а також в апеляційній скарзі, колегія суддів установила, що адвокат Швець О.В. не заперечує, викладені у висновку службового розслідування обставини.

Зокрема, адвокатом не заперечуються обставини того, що його довіритель, використовуючи своє службове посвідчення працівника поліції, здійснюючи супровід сільськогосподарської техніки, яка транспортувалася без реєстраційних документів, через блок пости Збройних Сил України, а також не заперечує, що його довіритель зустрічався з потенційним покупцем указаної техніки.

Дійсно, позивач не надавав пояснення в ході проведення службового розслідування, як того вимагає стаття 27 Дисциплінарного Статуту, попри те, що йому це неодноразово пропонували, у тому числі, враховуючи його стан здоров`я, пропонувалося надати пояснення в електронному вигляді.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що факт перебування ОСОБА_1 на лікарняному з 26.04.2023 не перешкоджало йому надати письмові пояснення в електронному вигляді за формою, надісланою комісією, адже ця сама хвороба не стала перешкодою для написання власноруч листа від 27.04.2023 про свій стан здоров`я та направлення його за допомогою мессенджера Viber на адресу дисциплінарної комісії.

Водночас, незважаючи на те, що ОСОБА_1 не надав пояснення щодо обставин подій, що відбувалися, інші працівники поліції, зокрема ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 підтвердили супровід ОСОБА_1 сільськогосподарської техніки, на яку відсутні були документи через блок пости Збройних Сил України.

Як слушно зауважив суд першої інстанції, надання пояснень поліцейським є лише одним з джерел отримання інформації, необхідної для встановлення обставин в межах службового розслідування, однак відсутність таких не перешкоджає проведенню службового розслідування та, за умови дотримання вимог щодо всебічності, повноти, своєчасності та об`єктивності проведення службового розслідування, притягненню поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Як мовилося вище, позивач та його адвокат не спростували обставин використання ОСОБА_1 свого службового становища.

Між іншим, згідно статті 22 Закону України «Про запобігання корупції», поліцейським, у тому числі забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах.

До того ж, відповідно до статті 24 даного Закон особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняні до них особи у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язані невідкладно вжити таких заходів:

1) відмовитися від пропозиції; 2) за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію; 3) залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників; 4) письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.

Колегія суддів вважає, що доводи адвоката Швеця О.В. про те, що ОСОБА_1 діяв безкорисно, спростовуються фактичними обставинами справи, а якщо навіть і погодитися з такою позицією, такі безкорисні дії також мають склад дисциплінарного правопорушення.

Варто уваги, що ОСОБА_1 , відповідно до посадової інструкції начальника відділу превентивної діяльності Каховського РВП ГУНП, зокрема, відповідає за стан службової дисципліни у відділі, забезпечує вжиття заходів щодо запобігання корупції, порушення дисципліни і контроль за їх реалізацією у відділі (а.с.156-157 т.1).

Даля, вважаючи необґрунтованим довід скаржника, що суд першої інстанції, надаючи оцінку матеріалами кримінального провадження, перебрав на себе функції суду загальної юрисдикції, колегія суддів указує наступне.

Суд першої інстанції вирішуючи питання про правомірність притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності з`ясовував лише склад дисциплінарного проступку, незалежно від того, яку кримінально правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи отримали в рамках кримінального провадження.

Оцінка обставин під кутом зору викладених вище правових норм, дає підстави для висновку, що реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із порушенням кримінальної справи та набрання чинності вироком суду.

Верховний Суд у постанові від 14.03.2023 у справі №320/1206/21 сформував правовий висновок, що наявність кримінального провадження, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи наслідків, передбачених пунктом 6 частини 11 статті 77 Закону №580- VIII у разі встановлення під час службового розслідування невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.

Вочевидь, рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, хоч і прийнято, в тому числі на підставі відомостей, наявних в матеріалах кримінального провадження, розпочатого щодо нього за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України, однак ґрунтується на самостійних правових підставах.

Є обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що поведінка позивача підірвала авторитет Національної поліції України, адже останній допустив порушення Присяги працівника поліції, в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів установила, що в них присутні копії нагородних листів, подяк, грамот, які належать позивачу.

Поряд з цим, колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним, оскільки вчинення навіть одного проступку, який ганьбить звання працівника поліції, нівелює всі його попередні заслуги та дискредитує не лише його, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За такого правового регулювання та обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувані, адвокатом Швець О. В., накази про звільнення є законними, у зв`язку з чим відсутні підстави для їх скасування.

Вирішуючи питання про стягнення на користь позивача грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, суд апеляційної інстанції враховує таке.

Відмова у задоволенні вимоги про визнання протиправними та скасування спірних наказів про звільнення, свідчить про те, що відсутні підстави для задоволення похідних вимог про поновлення ОСОБА_1 на попередній посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

Узагальнюючи викладене, колегія суддів зазначає, що доводи адвоката Швеця О.В. були ретельно перевірені та проаналізовані судами першої інстанції під час розгляду та ухвалення оскаржуваного рішення, їм була надана належна правова оцінка, жодних нових аргументів, які б доводили порушення судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, у апеляції не наведено.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За результатами апеляційного розгляду розподіл судових витрат не проводиться.

Стаття 328 КАС України встановлює право учасників справи, а також осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки на касаційне оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Водночас пункт 2 частини 5 вказаної статті встановлює, що не підлягають касаційному оскарженню, у тому числі судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Отже, враховуючи, що судом апеляційної інстанції постановлено рішення у справі розглянутої за правилами спрощеного позовного провадження, відсутні підстави для його оскарження в касаційному порядку.

Керуючись статтями. 195, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу адвоката Швеця Олександра Віталійовича, в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2023 року у справі за позовом адвоката Швеця Олександра Віталійовича, в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів про звільнення, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку до Верховного Суду не підлягає, за винятком випадків, перелічених у пункті 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Доповідач суддя І. О. Турецька

суддя Ю. В. Осіпов

суддя В. О. Скрипченко

Повне судове рішення складено 23.02.2024.