Справа № 522/1791/24
Суддя: Косіцина В. В.
Дата ухвалення: 2024-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/1791/24
Провадження № 2-а/522/66/24
УХВАЛА

22 лютого 2024 року м. Одеса

Приморський районний суд міста Одеси у складі головуючої судді Косіциної В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції та Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови ЕНА №1220339 від 11.01.2024 року у справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

06 лютого 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції та Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови ЕНА №1220339 від 11.01.2024 року у справі про адміністративне правопорушення, у якій позивач просить поновити строк для звернення до суду для оскарження постанови серії ЕНА №1220339 від 11.01.2024 року у справі про адміністративне правопорушення, визнати протиправною та скасувати постанову ЕНА №1220339 від 11.01.2024 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у порушенні ч.2 ст.122 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510,00 гривень.

За результатами автоматизованого розподілу справи між суддями, справа передана на розгляд судді Косіциній В.В.

Суду від 08 лютого 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції та Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови ЕНА №1220339 від 11.01.2024 року у справі про адміністративне правопорушення залишено без руху, надано позивачеві 10-ти денний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Копія ухвали була отримана 13 лютого 2024 року.

Відповідно до ч.1 ст.120 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Тому, обчислення процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви розпочалося 14 лютого 2024 року.

Заява про усунення недоліків позовної заяви була передана установі поштового зв`язку 14 лютого 2024 року, про що свідчить печатка на конверті, та надійшла до суду 20 лютого 2024 року, тобто, із додержанням процесуального строку, відведеного судом для усунення недоліків.

Заява мотивована тим, що амбулаторне лікування не спростовує неможливість використання руки для друку тексту позовної заяви, оскільки, факт перелому сам по собі є підтвердженням функціональних порушень, що є очевидним та не залежить від того, чи є особа госпіталізована або лікується амбулаторно.

Позивач також зазначає, що об`єктивно ситуація із переломом руки виникла поза межами його волі, а для використання йому клавіатури або ручки потрібно застосовувати руку, проте, у зв`язку із переломом відбулося обмеження можливості використовувати клавіатуру або ручку через іммобілізацію та сильний біль, що супроводжував його протягом перших двох тижнів. Позивач додатково повідомляє, що він є правша.

Суд дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 13 грудня 2011 року у справі № 17-рп/2011 визначив, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

ВС зазначає, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки ж звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

При цьому підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання, заяви (скарги).

Враховуючи викладене, лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права звернення із позовом у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.

Тобто, поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Слід зазначити, що Верховний Суд у постанові від 06 квітня 2021 року у справі № 823/2363/18, досліджуючи питання поважності причин строку звернення до суду, дійшов висновку, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Розуміючи важливість дотримання оптимального балансу між забезпеченням реалізації права особи на доступ до правосуддя та принципом правової визначеності, Європейський Суд з прав людини сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (справи «Белле проти Франції», «Ільхан проти Туреччини», «Пономарьов проти України», «Щокін проти України».

Аналіз практики ЄСПЛ дозволяє виокремити такі фундаментальні обґрунтування на користь прийняття рішення про поновлення пропущеного строку звернення до суду: 1) рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві; щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права (справа «Белле проти Франції» [4]); 2) не можуть бути встановлені обмеження щодо реалізації права на судовий захист у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено; ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями (справа «Мушта проти України»); 3) суворе застосування строку без урахування обставин справи може бути непропорційним щодо цілі забезпечення правової визначеності та належного здійснення правосуддя, а також перешкоджати використанню доступних засобів правового захисту (справа «Станьо проти Бельгії»).

Крім того, ЄСПЛ висловив позицію стосовно того, що, розглядаючи підстави для поновлення пропущеного строку, національні суди мають враховувати, що питання стосовно того, чи було дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним (справи «Скордіно проти Італії», «Ятрідіс проти Греції»).

Одним із елементів права на справедливий суд є право на виправлення судової помилки, включаючи право на скасування неправосудного рішення та прийняття правового рішення по справі. При цьому, як зауважують деякі науковці, забезпечення права на апеляційне і касаційне оскарження включає як можливість оскарження судового рішення, так і обов`язок суду прийняти та розглянути подану апеляційну чи касаційну скарги.

Доступність права на оскарження у зв`язку із пропуском встановленого строку неодноразово була предметом розгляду ЄСПЛ. Так, у своєму рішенні у справі «Скорик проти України» Суд зазначив, що відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції, якщо в національному правовому порядку існує процедура апеляції, держава має гарантувати, що особи, які знаходяться під її юрисдикцією, мають право у апеляційних судах на основні гарантії, передбачені Конвенцією. Так, повинні враховуватися особливості провадження, що розглядається, у відповідності з національним правопорядком, а також роль апеляційного суду у них. У справі «Зубак проти Хорватії» ЄСПЛ, розглядаючи загальні принципи щодо доступу до судів вищої інстанції та обмеження ratione valoris (компетенція з огляду на цінність), зробив висновок, що стаття 6 Конвенції не зобов`язує Договірні держави створювати апеляційні чи касаційні суди, проте якщо такі суди існують, необхідно дотримуватись гарантій, визначених у статті 6, наприклад, у тій частині, в якій вона гарантує учасникам судового процесу ефективне право на доступ до суду.

Враховуючи зазначене, суд доходить до висновку про те, що краєвий перелом правого ліктьового відростку ускладнив можливість звернення із адміністративним позовом у зазначений строк, така обставина не залежить від волі особи, що пропустила строк, виникла протягом строку, що пропущений та підтверджений довідкою КНП «Міська клінічна лікарня №1» ОМР №1039, а тому, суд вважає, що причина пропущення процесуального строку поважна.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Судом встановлено, що адміністративний позов поданий і оформлений в порядку ст.ст.160,160 КАС України, підсудний Приморському районному суду м. Одеси.

У ч.ч.1-2 ст.257 КАС України, За правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті

Враховуючи критерії, передбачені ч.3 ст.257 КАС України, на підставі яких суд може вирішити питання про порядок розгляду справи, беручи до уваги відсутність заборон, передбачених ч.4 ст.257 КАС України для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд дійшов до висновку про наявність підстав для відкриття провадження в порядку спрощеного позовного провадження.

На підставі зазначеного, керуючись ст.ст. 20, 22, 160-161, 171, 257, 288 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти позовну заяву та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції та Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови ЕНА №1220339 від 11.01.2024 року у справі про адміністративне правопорушення.

Встановити, що розгляд справи здійснюватиметься в порядку спрощеного позовного провадження.

Призначити проведення судового засідання на 28 лютого 2024 року о 13 годині 30 хвилин у залі суду № 224 у приміщенні суду за адресою: м. Одеса, вул. Балківська, 33.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі для подання до суду відзиву на позов, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України. Відповідач зобов`язаний згідно з ч. 4 ст. 162 КАС України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду копію відзиву та доданих до нього документів надіслати (надати) іншим учасникам справи

Роз`яснити, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішуватиме справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 1 ст. 177 КАС України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу триденний строк з дня отримання відзиву відповідача для подання відповіді на відзив, відповідачу триденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://pm.od.court.gov.ua/sud1522/.

Копію ухвали направити учасникам справи, а відповідачам також направити копію позову з додатками.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, оскарженню не підлягає.

Суддя Косіцина В.В.