Справа № 340/8773/23
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2024-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 лютого 2024 року м. Дніпросправа № 340/8773/23

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження у м. Дніпро апеляційну скаргу Кропивницької митниці на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12.12.2023 року (суддя Пасічник Ю.П., м. Кропивницький, повний текст рішення складено 12.12.2023 року) в справі №340/8773/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Спецсталь Трейд» до Кропивницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, визнання протиправною та скасування картки відмови у прийнятті митної декларації, -

в с т а н о в и в:

19.10.2023 року ТОВ «Спецсталь Трейд» (далі по тексту позивач) звернулось до суду з позовом до Кропивницької митниці (далі по тексту відповідач), в якому просило визнати противоправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA901030/2023/000009/2 від 03.10.2023 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA901030/2023/000105 від 03.10.2023 року.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12.12.2023 року позовні вимоги задоволено.

Кропивницька митниця не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подала до суду апеляційну скаргу, в якій просила скасувати рішення та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити. Свої вимоги обґрунтувала тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт зазначив, що при винесенні оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару він керувався вимогами Митного кодексу України правилом визначення митної вартості переміщених товарів, де визначено, що якщо з наданих декларантом митної вартості товарів не можливо встановити дійсність задекларованої митної вартості, то митний орган вправі застосувати інші методи визначення митної вартості, окрім методу за прописаною вартістю у контракті або договорі. Апелянт вказував, що ним при митному оформленні товарів виявлено розбіжності у поданих до оформлення документів, декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару всіх складових митної вартості, необхідних при їх обчисленні відповідно до умов поставки, декларанта було повідомлено про виявлені розбіжності, однак у відповіді на запит ним недоліки не усунуто. Апелянт вказував, що поставка оцінюваного товару проводиться на підставі контракту між ТОВ «Спецсталь Трейд» та Ferrocontinent, s.r.o., Словаччина, № 210923 від 21.09.2023, специфікації №1 від 21.09.2023 року, комерційного інвойсу від 28.09.2023 № 2023317, зовнішньоекономічна операція має посередницький характер з декількома особами у ланцюзі поставки, відправлення товару здійснено з Словаччини, країна виробництва та походження товару Китай, дані про виробника відсутні. Умовами зовнішньоекономічної угоди передбачено, що ціна за одиницю товару включає ціну товару, вартість упаковки, митних процедур по експорту товару (при необхідності), а також інші витрати обумовлені в специфікації. Специфікацією від 21.09.2023 року №1 обумовлено умови поставки DAP Кропивницький. Витрати, шо входять до ціни товару відповідно до угоди специфікацією не обумовлено та не визначено числові значення цих витрат, зокрема витрат, пов`язаних з доставкою товару відповідно до умов поставки DAP Кропивницький. Умови поставки DAP покладають на продавця обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де не буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення. Однак ні в договорі, ні в специфікації не виявлено інформації щодо включення витрат пов`язаних з транспортуванням (та навантаженням) товару до ціни товару. Апелянт вказував, що виявлені обставини унеможливлюють здійснити перевірку числових значень відповідних витрат, подані до митного оформлення документи не містять всіх відомостей, шо підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, шо була фактично сплачена або підлягає сплаті за пі товари (враховуючи, шо поставка товару здійснюється між пов`язаними особами, за «непрямим контрактом»). У відповідності до частини 3 статті 337 МКУ проведено контроль співставлення - автоматизоване порівняння даних, які містяться в митній декларації або інших документах, поданої для митного оформлення, з даними, які містяться в електронних ресурсах митних органів. Відповідно до частини 1 та 8 статті 31 МКУ митна справа здійснюється з використанням інформаційних технологій, у тому числі заснованих на системах, що забезпечують функціонування електронних інформаційних ресурсів митних органів, і засобів їх забезпечення, що функціонують на національному та/або міжнародному рівні; для використання передбачених МКУ митних формальностей використовується автоматизована система митного оформлення, що входить до складу єдиної автоматизованої інформаційної системи митних органів України. Рівень заявленої декларантом митної вартості товару - марганець металевий кусковий необроблений, фракція 10-50 мм , хімічний склад: марганець (Мп) 95.48% (код товару згідно УКТЗЕД ) -2.1 євро/кг. У відповідності до положень ст. 54, 55 МК України, з урахуванням відсутності цінової інформації про митні оформлення ідентичних та подібних товарів, яка міститься в ПІК «Інспектор», враховуючи встановлену ст. 57 МК України послідовність застосування методів визначення митної вартості, митну вартість товарів визначено за резервним методом на рівні 2,19 Євро/кг. Апелянт зазначив, що він своїм рішенням правомірно визначив митну вартість товарів, оскільки заявлена позивачем митна вартість по відпрацюванню бази даних була нижча, ніж митна вартість подібних товарів, оформлених митними органами України у попередні періоди на митну територію України.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що ТОВ «Спецсталь Трейд» при поданні до митного органу митної декларації, обґрунтовано застосовано перший метод, як основний метод визначення митної вартості товарів за ціною договору. Суд першої інстанції зазначив, що Кропивницька митниця не мала підстав змінювати митну вартість імпортованих товарів, оскільки позивачем було надано повний пакет документів на підтвердження визначеної ним у митній декларації вартості товарів, розбіжності не перешкоджають встановити справжню вартість товарів, документи дають змогу ідентифікувати товар та об`єктивно визначити його ціну по договору. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості товару, що між позивачем та митницею не відбувалось. Суд першої інстанції зазначав, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованих позивачем товарів від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товарів за першим методом визначення його митної вартості. Суд першої інстанції вказував, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару, тобто, можливість надання додаткових документів передбачена законом. Суд першої інстанції зазначав, що відповідно до вимог ч.3 ст.53 Митного кодексу України додаткові документи надаються декларантом за наявності, відтак, саме по собі подання таких документів не в повному обсязі не може бути підставою для коригування митної вартості товару. Передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування методів, зокрема, основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, на основі додавання вартості (обчислена вартість), резервний. У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу. Відповідачем не вказано обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку), визначеної митницею у спірних рішеннях, а лише містяться посилання на те, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Відповідно до матеріалів справи, 21.09.2023 року між ТОВ «Спецсталь Трейд» та Компанією Ferrocontinen s.r.o. Slovakia (Словацька Республіка), укладено контракт №210923 відповідно до умов якого, продавець зобов`язується поставити покупцю товар, у кількості, по ціні та вимогам, вказаних у замовленні покупця та погоджені сторонами у специфікаціях.

Згідно специфікації №1 від 21.09.2023 року, ТОВ «Спецсталь Трейд» придбано товар, в т.ч., Марганець вуглецевий, кусковий (УКТЗЕД ) в кількості 21 тн, ціна товару 2100 Євро/тн; загальною вартістю 44100 євро, умови поставки DAP, Кропивницький, Україна (Incoterms 2020).

Сторони контракту підписали інвойс № 2023317 від 21.09.2023 року, яким узгодили поставку марганця вуглецевого, кусковий (УКТЗЕД ) в кількості 21 т, ціна товару 2100 Євро/т, загальною вартістю 44100 євро, умови поставки DAP, Кропивницький, Україна, враховуючи пакування та доставку до Кропивницького України.

02.10.2023 року ТОВ «Спецсталь Трейд» було задекларовано до митного органу в`їзду Закарпатської митниці товар: марганець металевий кусковий необроблений, фракція 10-50 мм, 21.0 тонн, розфасований у поліпропіленові бег-беги. Хімічний склад: марганець (Mn) 95.48%, вуглець (С) 0,064%, сірка (S) 0,036%, фосфор (Р) 0,0029%, кремній (Si) 0,40%. ГОСТ 6008-90, використовується у металургійній промисловості для розкислення та легування сталі, сплавів, чавуну. Країна виробництва: Китай, маркування щодо торгівельної марки відсутнє, шляхом подання електронної митної декларації №23UA5U6. Разом з митною декларацією подано до митного оформлення: зовнішньоекономічний договір (контракт) №210923 від 21.09.2023 року, д екларацію митної вартості, специфікацію № 1 від 21.09.2023 року, рахунок-фактуру (інвойс) № 2023317 від 28.09.2023 року, товарно-транспортну накладну CMR № 0344510 від 28.09.2023 року, сертифікат якості продукції № 2023317 від 28.09.2023 року, пакувальний лист № 2023317 від 28.09.2023 року, висновок щодо експертного аналізу відповідності рівня цін Державного підприємства «Держзовнішінформ» від 25.09.2023 року № 123/462 з додатками, експортну декларацію країни відправлення № 23SK5653EX32251603 від 28.09.2023 року. Митна вартість товару заявлена за ціною контракту (основний метод) відповідно до ст.58 МК України на рівна 2,10 за 1 кг товару.

Кропивницькою митницею в ході контролю правильності визначення митної вартості на підставі розгляду поданих разом з митною декларацією документів встановлено, що документи, подані для підтвердження митної вартості товару відповідно до статті 53 Кодексу, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Керуючись вимогами статті 53 Митного кодексу України митницею були додатково витребувані у позивача додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів, документи, наприклад: якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; -договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти виробника товару; інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини; -виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; розрахунок ціни (калькуляцію).

Кропивницька митниця вказувала, що умовами зовнішньоекономічної угоди від 21.09.2023 № 210923 (пункт 2.3) передбачено, що ціна за одиницю товару включає ціну товару, вартість упаковки, митних процедур по експорту товару (при необхідності), а також інші втрати обумовлені в специфікації. Пунктом 3.1 передбачено, що строки та умови поставки обумовлені сторонами в специфікації. Специфікацією від 21.09.2023 №1 передбачено умови поставки DAP Кропивницький. Інші витрати, що входять до ціни товару відповідно до пункту 2.3 угоди специфікацією не обумовлено. Відповідно до міжнародних правил перевезення Інкотермс-2010 на умовах поставки DAP означає, що продавець виконав своє зобов`язання з постачання тоді, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення. Умови поставки DAP покладають на продавця обов`язки неси всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де це буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення. Однак ні в договорі, ні в специфікації не виявлено інформації щодо включення витрат пов`язаних з транспортуванням (та навантаженням) товару до ціни товару. Виявлені обставини унеможливлюють здійснити перевірку числових значень відповідних витрат. З урахуванням зазначеного, подані до митного оформлення документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (враховуючи, що поставка товару здійснюється між пов`язаними особами, за «непрямим контрактом»).

Декларантом 03.10.2023 року листом № 58 пояснено, що надати інших документів позивач не має можливості.

Згідно матеріалів справи, Кропивницькою митницею винесено рішення про коригування митної вартості товарів від 03.10.2023 року № UA901030/2023/000009/2 із застосуванням резервного методу у відповідності до статті 64 Митного кодексу України. Приймаючи оскаржуване рішення та коригуючи митну вартість товару, який ввозився на митну територію України, відповідач використав наявну у нього інформацію щодо раніше визнаної/визначеної митної вартості, згідно подібних поставок ВМД від 20.07.2023 року № UA112070/2023/2652 (МВВ 1), від 29.09.2023 року № UA110020/2023/4358 (МВВ 6), з розрахунку 2,19 євро за 1 кг товару.

На підставі рішення, відповідач оформив картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA901030/2023/000105 від 03.10.2023 року.

Відповідно до матеріалів справи, встановлено, що для випуску товару у вільний обіг, позивачем до митного підрозділу було подано митну декларацію № 23UA6U6 від 03.10.2023 року де ціну товару визначено за резервним 2 методом на виконання рішення про коригування митної вартості товарів від 03.10.2023 року № UA901030/2023/000009/2.

Відповідно до ст. 49, ч. 1, ч. 3 ст. 51, ч. 2 ст. 52 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Визначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України у митних режимах, відмінних від митного режиму імпорту, здійснюється згідно з положеннями статей 65, 66 цього Кодексу. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Згідно ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію). Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Отже, передбачений перелік документів, які подаються разом з митної декларацію, які мають на меті встановити товар та визначити його вартість, вартість страхування, транспортування, упаковки, є вичерпним. У разі, коли декларантом надано повний перелік документів передбачених частиною 2 ст. 53 МК України, та можливо встановити повну, вірну ціну товару, складники, що впливають на формування його вартості, вимагати додаткові документи заборонено.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з ч. 2-4 ст. 57, ч. 1-2 ст. 58 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що митниця, окрім поданих документів до митних декларацій просила позивача надати додаткові підтвердження заявленої митної вартості.

Отже, митний орган мав нарікання щодо вартості заявленої партії товару. Вказував, що до митного оформлення партії товарів не надано докази щодо підтвердження транспортних витрат.

Пунктом 3.1 контракту передбачено, що строки та умови поставки обумовлені сторонами в специфікації. Специфікацією від 21.09.2023 року №1 обумовлено умови поставки DAP Кропивницький.

Умовами поставки DAP Incoterms передбачено, що продавець виконав своє зобов`язання з постачання тоді, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення. Умови поставки DAP покладають на продавця обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де не буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення.

До вартості товару продавцем включено вартість пакування та транспортування. На компанію Ferrocontinen s.r.o. Slovakia (Словацька Республіка) покладено обв`язок здійснити поставку товару до Кропивницького України, ТОВ «Спецсталь Трейд» може не володіти інформацією щодо числового значення вартості транспортування.

Слід враховувати, що ціна на товар формується шляхом домовленості продавця з покупцем та не може коригуватись третьою стороною.

Поряд з тим, частинами 1, 2, 6 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Встановлено, що Кропивницькою митницею при коригуванні митної вартості товарів, було використано інформацію щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей за першим методом згідно за оформленням подібного товару, за раніше поданими ВМД, зокрема від 20.07.2023 року № UA112070/2023/2652, від 29.09.2023 року № UA110020/2023/4358. Не встановлено, чому відповідачем використано для співставлення характеристик товару та умов поставки та для коригування митної вартості саме вантажно-митні декларації від 20.07.2023 року № UA112070/2023/2652, від 29.09.2023 року № UA110020/2023/4358.

Варто вказати, що використана для митного коригування вартості товару митна декларація від 29.09.2023 року № UA110020/2023/4358 визначає вартість товару за резервним методом (6 метод), тобто митниця використала декларацію, що подана декларантом після коригування, де визначено митну вартість товару не за основним методом.

Згідно експертного висновку Державного підприємства «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків» від 25.09.2023 року № 123/462 ринкова вартість товару, що ввозився ТОВ «Спецсталь Трейд» марганцю металевого кускового (Mn 95.48%, С 0,064%, Si 0,40%, S 0,036%, Р 0,0029%), складає 2100 євро за 1 тонну, тобто у ціновій варіації, яку у митній декларації заявив позивач.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, митниця не довела правомірність своїх рішень, не обґрунтувала в чому саме, на її думку, розбіжності в документах поданих позивачем, не дають змогу визначити митну вартість товару за основним методом за ціною товару, визначеною позивачем у інвойсах до контракту.

Суд вказує, що частиною 7 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Суд приходить до висновку, що позивачем було вірно проведено розрахунок митної вартості, відповідно до контракту, подано документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 Митного кодексу України, вірно обрано метод визначення митної вартості товару.

При вирішенні спору, суд апеляційної інстанції враховує позиції Верховного Суду, зокрема, викладені у постановах від 14.11.2019 року у справі № 809/33/17, від 25.02.2021 року у справі № 815/6799/17, від 02.03.2021 року у справі № 809/857/17, від 12.03.2021 року у справі № 826/16699/16, 05.03.2021 року у справі № 823/1461/17, від 17.05.2022 року у справі № 814/1916/17, від 29.06.2022 року у справі № 1.380.2019.001524, від 21.06.2022 року у справі № 820/6811/16, від 08.06.2022 року у справі № 380/1197/20.

Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Новий розподіл судових витрат здійснюється у разі задоволення апеляційної скарги. Не передбачено повернення судових витрат здійснених суб`єктом владних повноважень, крім пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 315, 316, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Кропивницької митниці залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12.12.2023 року в справі №340/8773/23 залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення у порядку ст.ст. 328 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова