Справа № 600/8189/23-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2024-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 лютого 2024 р. м. Чернівці Справа №600/8189/23-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Григораш В.О., перевіривши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого звернувся адвокат Каверін Сергій Миколайович до 31 прикордонного загону імені генерал-хоружного Олександра Пилькевича (військової частини НОМЕР_1 ) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

29.12.2023 до Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (позивач), в інтересах якого звернувся адвокат Каверін Сергій Миколайович до 31 прикордонного загону імені генерал-хоружного Олександра Пилькевича (військової частини НОМЕР_1 ) (відповідач) з такими позовними вимогами:

визнати протиправною бездіяльність 31 прикордонного загону імені генерал-хоружного Олександра Пилькевича (військової частини НОМЕР_1 ) щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суми індексації грошового забезпечення за весь час затримки виплати з серпня 2016 по день фактичної виплати 08.02.2023;

зобов`язати НОМЕР_2 прикордонний загін імені генерал-хоружного Олександра Пилькевича (військової частини НОМЕР_1 ) нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суми індексації грошового забезпечення за весь час затримки виплати з серпня 2016 по день фактичної виплати 08.02.2023.

Ухвалою суду від 03.01.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

18.01.2024 відповідачем подано до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, посилаючись на пропуск позивачем строку звернення до суду.

Розглянувши вказане клопотання та перевіривши позовну заяву після відкриття провадження у даній справі судом встановлено, що такий позов подано з пропуском строку звернення до суду, що свідчить про не відповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтею 161 КАС України.

Предметом спору у даній справі є бездіяльність 31 прикордонного загону імені генерал-хоружного Олександра Пилькевича (військової частини НОМЕР_1 ) щодо не нарахування та невиплати позивачу компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суми індексації грошового забезпечення за весь час затримки виплати з серпня 2016 по день фактичної виплати 08.02.2023.

Питання щодо компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати врегульовано Законом України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" від 19.1.02000 №2050-ІІІ (далі Закон №2050-ІІІ).

Відповідно до ст.2 Закону №2050-ІІІ компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії або щомісячне довічне грошове утримання (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством); соціальні виплати; стипендії; заробітна плата (грошове забезпечення); сума індексації грошових доходів громадян; суми відшкодування шкоди, заподіяної фізичній особі каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; суми, що виплачуються особам, які мають право на відшкодування шкоди у разі втрати годувальника.

З системного аналізу вказаної норми вбачається, що компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати не є складовою грошового забезпечення, а є лише компенсаційною виплатою та є складовою належної працівникові заробітної плати.

Отже, у даному випадку, вказаний спір виник у зв`язку із оплатою праці.

Спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Водночас, указані положення КАС України не містять норми, які б регулювали порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці.

Суд зазначає, що спеціальним законодавством, не врегульовано питання строків звернення до суду у зв`язку з порушенням відповідачем законодавства про оплату праці (виплату грошового забезпечення), однак такі питання регулює Кодекс законів про працю України.

Відповідно до ч. 2 ст. 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 233 КЗпП України, у редакції Закону України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19.07.2022, працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116 КЗпП України).

Отже, до 19.07.2022 КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати.

Однак, після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

У даному випадку, суд застосовує норми чинні на час виникнення спірних відносин.

Водночас відповідно до пункту 1 глави XIX "Прикінцеві положення" Кодексу законів про працю під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Карантин в Україні, пов`язаний з COVID-19, діяв з 12 березня 2020 року (постанова Уряду від 11 березня 2020 року № 211) та закінчився 30 червня 2023 року (постанова Уряду від 27 червня 2023 року № 651).

Отже, запровадження на території України карантину є безумовною підставою для продовження строків, визначених статтею 233 КЗпП України, на строк дії такого карантину.

Аналогічна правові позиція була викладена у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2023 року у справі № 380/15245/22, від 17 серпня 2023 року у справі № 380/14039/22.

З огляду на вказане, до спірних правовідносин застосуванню підлягають приписи статті 233 КЗпП України у частині, що стосується строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці та які мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 08.11.2023 у справі №380/8154/23.

З огляду викладене, суд приходить до висновку, що перебіг 3-місячного строку звернення до суду з позовом починається з 01.07.2023.

Однак, до суду з цим позовом звернувся 29.12.2023, тобто з пропуском 3-місячного строку звернення до суду з позовом.

Разом із цим, як вбачається із матеріалів справи, 24.08.2023 представник позивача звертався до відповідача із адвокатським запитом щодо нарахування та виплату позивачу компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суми індексації грошового забезпечення. Проте, листом від 06.09.2023 позивачу відмовлено у виплаті вказаної компенсації.

Суд зазначає, що якщо обраховувати строк звернення до суду від дати листа - відмови у виплаті компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суми індексації грошового забезпечення, а саме 06.09.2023, останнім днем звернення до суду із цим позовом є 06.12.2023.

Водночас, як вже зазначалось вище, позивач звернувся до суду із цим позовом 29.12.2023, тобто з пропуском 3-місячного строку звернення до суду з позовом.

При цьому, у відповідності до ч. 6 ст. 161 КАС України при поданні позову позивачем не було подано до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням причин пропуску, що є недоліком позовної заяви.

Статтею 123 КАС України встановлено наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду, в тому числі якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

В свою чергу, ч. 3 ст. 123 КАС України встановлено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З огляду на вищенаведене, суд вважає, що без усунення вказаних вище недоліків, подальший розгляд справи неможливий.

Враховуючи приписи ст. 123 КАС України, для усунення недоліків позовної заяви суд пропонує позивачу подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав поважності пропуску цього строку та відповідних доказів.

Суд звертає увагу позивача на те, що згідно п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 123, 169, 241 та 248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали.

3. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута позивачу без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Григораш