Справа № 140/1768/24
Суддя: Валюх Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2024-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про забезпечення позову

23 лютого 2024 року ЛуцькСправа № 140/1768/24
Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Валюха В.М., розглянувши без повідомлення учасників справи заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Паливно-торгова фірма «Центр» про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Паливно-торгова фірма «Центр» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Паливно-торгова фірма «Центр» (далі ТзОВ «ПТФ «Центр») звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області) про визнання протиправними та скасування рішень Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.01.2024 № 1092, від 29.01.2024 № 4223 про відповідність критеріям ризиковості платника податку, та зобов`язання виключити з переліку ризикових платників податків.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 23.02.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, судовий розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін суддею одноособово.

22.02.2024 позивач звернувся до суду із заявою про забезпечення позову шляхом зупинення дії оскаржуваних рішень до вирішення по суті спору та набрання рішенням суду законної сили.

Заява обґрунтована тим, що оскаржувані рішення контролюючого органу створюють реальну перешкоду підприємницької діяльності, повністю ставлячи її у залежне становище від протиправних рішень. Це збільшує собівартість як товарів, так і послуг підприємства, що спричиняє відтік потенційних клієнтів до конкурентів, зменшенню рентабельності підприємства і завершенню господарської діяльності. Оскільки з прийняттям вказаних рішень фактично здійснюється паралізація діяльності підприємства, тому їх дію необхідно зупинити.

Позивач також вказує, що розпочав господарську діяльність в червні 2022 року, є платником податку на загальних підставах, основним видом діяльності якого є оптова та роздрібна торгівля пальним та торгівля супутніми автотоварами.

Можливість здійснення господарської діяльності напряму залежить від укладання відповідних договорів та контрактів з клієнтами на купівлю-продаж нафтопродуктів, розрахунку з клієнтами та реєстрації податкових накладних (далі ПН) в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН). Станом на сьогодні податковим органом вироблено «схеми» та незаконно блокується господарська діяльність підприємства шляхом прийняття рішення про включення підприємства до переліку ризикових платників податків та блокується реєстрація ПН в ЄРПН. Внаслідок прийняття оскаржуваних рішень зупинена реєстрація усіх ПН, що призвело до негативних наслідків для підприємства, а саме найголовніше погіршення ділової репутації перед контрагентами, можливі реальні прямі та непрямі збитки шляхом виставлення штрафних санкцій клієнтами-контрагентами та розірвання ділових відносин. Фактично по суті такі незаконні дії контролюючого органу призвели до повного блокування роботи підприємства, що виражається у втраті прибутку від здійснення господарської діяльності, неможливість виплати заробітної плати персоналу, неможливість виконання зобов`язань щодо реалізації пального за уже укладеними правочинами, що у свою чергу знову ж таки призводить до підриву ділової репутації підприємства та численних судових процесів з приводу сплати штрафних санкцій на користь контрагентів.

Блокування роботи підприємства внаслідок безпідставного прийняття оскаржуваних рішень паралізує роботу підприємств регіону (області), які мають відповідні договори купівлі-продажу нафтопродуктів та заправляються на АЗС, як наслідок, зменшується товарооборот та обіг грошових коштів на відповідній АЗС, погіршується матеріальне становище мешканців відповідної території.

Невжиття заходів забезпечення позову у цьому випадку може мати наслідком заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам ТзОВ «ПТФ «Центр», трудового колективу товариства, настання негативних наслідків, для виправлення яких підприємству буде необхідно докласти значних зусиль. Крім того, оскільки правомірність оскаржуваних рішень буде досліджуватися судом під час розгляду справи, невжиття заходів забезпечення позову призведе до зупинення господарської діяльності позивача та можливого подальшого звільнення працівників.

Відповідно до частини першої статті 154 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Відтак, заяву про забезпечення позову розглянуто судом без повідомлення учасників справи, у дводенний строк з дня її надходження.

Заява про забезпечення позову підлягає до задоволення з таких мотивів та підстав.

Відповідно до частини другої статті 150 КАС України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Згідно із частиною четвертою статті 150 КАС України подання позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову.

Пунктом 1 частини першої статті 151 КАС України передбачено, що позов може бути забезпечено: зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта.

За приписами частин четвертої - шостої статті 154 КАС України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову та підстави його обрання. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що заходи забезпечення позову можуть вживатися у випадках, коли невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Згідно з Рекомендацією № R (89) 8 про тимчасовий судовий захист в адміністративних справах, прийнятої Комітетом Ради Європи 13.09.1989, рішення про вжиття заходів тимчасового захисту може, зокрема, прийматися у разі, якщо виконання адміністративного акта може спричинити значну шкоду, відшкодування якої неминуче пов`язано з труднощами, і якщо на перший погляд наявні достатньо вагомі підстави для сумнівів у правомірності такого акта. Суд, який постановляє вжити такий захід, не зобов`язаний одночасно висловлювати думку щодо законності чи правомірності відповідного адміністративного акта; його рішення стосовно вжиття таких заходів жодним чином не повинно мати визначального впливу на рішення, яке згодом має бути ухвалено у зв`язку з оскарженням адміністративного акта.

Тобто, інститут забезпечення адміністративного позову є однією з гарантій захисту прав, свобод та законних інтересів юридичних та фізичних осіб - позивачів в адміністративному процесі, механізмом, який покликаний забезпечити реальне та неухильне виконання судового рішення, прийнятого в адміністративній справі. При цьому, заходи забезпечення мають бути вжиті лише в межах позовних вимог та бути адекватними та співмірними з позовними вимогами.

При вирішенні заяви про забезпечення позову суд також враховує положення нормативно-правових актів, які регулюють спірні правовідносини.

Так, відповідно до пункту 201.16 статті 216 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

01.02.2020 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок № 1165).

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, пунктом 6 Порядку № 1165 також передбачено, що комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:

актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;

інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.

Додатком 4 до Порядку № 1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, та вказаною формою прямо передбачено, що таке рішення може бути оскаржене в адміністративному або судовому порядку.

Крім того, за приписами пункту 6 Порядку № 1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку тягне правові наслідки для платника податків та може бути оскаржене у судовому порядку (у випадку прийняття судом відповідного рішення про задоволення позову, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку).

Додатком 1 до Порядку № 1165 затверджені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пунктом 8 яких визначено такий критерій: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті ДПС.

Згідно із пунктами 7, 10, підпунктом 2 пункту 11 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної /розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.

Таким чином, необхідно дійти висновку про те, що рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, відповідно до пунктів 6, 7, 10, підпункту 2 пункту 11 Порядку № 1165, є підставою для безумовного зупинення реєстрації в ЄРПН усіх без виключень податкових накладних / розрахунків коригувань, поданих платником.

При цьому, очевидно, що такі наслідки носять для платника негативний характер, оскільки строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, сам по собі факт прийняття вказаного рішення покладає на платника додатковий обов`язок щодо надання пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації. Крім того, негативні наслідки виникають також у контрагентів платника податків, оскільки до реєстрації податкової накладної є неможливим формування ними податкового кредиту по господарських операціях.

З тексту позовної заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що 10.01.2024 Комісія ГУ ДПС у Волинській області прийняла рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 1092 відносно позивача, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків (код податкової інформації 12 постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку).

18.01.2024 за № 12/2-1 ТзОВ «ПТФ «Центр» подало контролюючому органу інформацію про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника.

Рішенням Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 29.01.2024 № 4223 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 18.01.2024 № 12/2-1, прийнято рішення про відповідність платника податків ТзОВ «ПТФ «Центр» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку (код податкової інформації 12 постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку).

Рішенням Комісії ДПС України за результатами розгляду скарги щодо рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 14.02.2024 № 7718 залишено скаргу ТзОВ «ПТФ «Центр» без задоволення та рішення комісії регіонального рівня від 29.01.2024 № 4223 без змін.

При вирішенні заяви про забезпечення позову суд враховує, що позивач вживав заходів, передбачених пунктом 6 Порядку № 1165, у спосіб подання контролюючому органу інформації та копій документів для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, а також оскаржував рішення комісії регіонального рівня від 29.01.2024 № 4223 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку в адміністративному порядку.

Крім того, суд враховує, що згідно із долученим до заяви про забезпечення позову штатним розписом ТзОВ «ПТФ «Центр» станом на 01.01.2024 кількість працівників становить 574 штатних одиниці.

До заяви про забезпечення позову надані також листи контрагентів, які, у зв`язку із зупиненням реєстрації ПН в ЄРПН через прийняття рішення ГУ ДПС у Волинській області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, повідомили про припинення договірних відносин, проведення звірки розрахунків та повернення передоплати, що вказує на те, що негативні наслідки внаслідок прийняття оскаржуваних рішень уже реально настали.

З урахуванням наведеного, на думку суду, невжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії оскаржуваних рішень може істотно ускладнити ефективний захист та поновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, оскільки на цей час сам факт віднесення позивача (який, як вбачається із позовної заяви та доданих документів, є підприємством реального сектору економіки, із значною кількістю офіційно працевлаштованих працівників) до переліку ризикових платників податків згідно із оскаржуваними рішеннями зумовив настання для нього негативних наслідків у вигляді зупинення реєстрації в ЄРПН усіх без винятку податкових накладних, що передбачає покладення додаткового обов`язку щодо надання пояснень та документів по кожній податковій накладній, реєстрацію якої зупинено, призводить до збільшення строку їх реєстрації, що також негативно реально впливає на господарську діяльність позивача та його взаємовідносини із контрагентами, ставить під загрозу не лише здійснення господарської діяльності через розірвання ділових відносин з контрагентами, а й також звільнення працівників (кількість яких станом на 01.01.2024 становить 574 штатних одиниці), що в умовах воєнного стану є неприпустимим.

Заходи забезпечення позову щодо зупинення дії оскаржуваних рішень, про вжиття котрих у заяві просить позивач, відповідають предмету позову, водночас вжиття таких заходів жодним чином не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а спрямовано лише на збереження існуючого становища до розгляду справи по суті, оскільки факт правомірності чи протиправності винесення оскаржуваних рішень відповідача буде встановлено під час повного, всебічного і об`єктивного розгляду справи.

Суд також зазначає, що будь-яке забезпечення позову в адміністративній справі є наданням тимчасового захисту до вирішення справи по суті, який застосовується у виключних випадках за наявністю об`єктивних обставин, які дозволяють зробити обґрунтоване припущення, що невжиття відповідних заходів потягне за собою більшу шкоду, ніж їх застосування.

Відтак, приймаючи ухвалу про забезпечення позову, суд виходить з того, що в разі невжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії оскаржуваних рішень заподіяна позивачу шкода внаслідок зупинення господарської діяльності підприємства у зв`язку з неможливістю реєстрації податкових накладних при реалізації товарів та відмовою контрагентів від співпраці буде значно більшою, оскільки відновлення ділових відносин та нормалізація ведення господарської діяльності призведе до значних зусиль та витрат.

Крім того, суд враховує і ту обставину, що спірні рішення зачіпають права не тільки позивача, а і його контрагентів, оскільки у зв`язку з відсутністю реєстрації податкових накладних останні не мають можливості формувати податковий кредит, що неминуче призведе (а щодо окремих контрагентів уже призвело) до припинення господарських взаємовідносин позивача з контрагентами.

Додатково суд звертає увагу, що при вирішенні заяви про забезпечення позову висновки щодо застосування норм права, викладені, зокрема, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20.11.2019 у справі № 480/4006/18 врахуванню не підлягають, оскільки вони зроблені за іншого правового регулювання спірних правовідносин, зокрема, у вказаній справі суд застосував Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117, який втратив чинність 01.02.2020 у зв`язку із набранням чинності постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

Крім того, на думку суду, висновки щодо застосування норм права, викладені, зокрема, у постанові Верховного Суду від 03.12.2020 у справі № 140/8457/20 та ін., при вирішенні заяви про забезпечення позову у цій справі врахуванню не підлягають з огляду на те, що обставини цієї справи є іншими (а саме: позивач, після прийняття відносно нього рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 10.01.2024 № 1092, на підставі пункту 6 Порядку № 1165, звертався до контролюючого органу з повідомленням про надання інформації та копій документів для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, проте, щодо позивача повторно було прийняте рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.01.2024 № 4223, яке було оскаржене до ДПС України).

Окремо суд наголошує на тому, що забезпечення позову не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а також не є втручанням у повноваження контролюючого органу у сфері зупинення, реєстрації чи відмови у реєстрації ПН/РК в ЄРПН.

Суд також враховує, що для цієї категорії справ не встановлено скорочених строків судового розгляду, з моменту відкриття провадження у справі до набрання рішенням суду законної сили пройде значний час, тому невжиття заходів забезпечення позову, враховуючи строки розгляду справи в суді першої та апеляційної інстанції, може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

З огляду на те, що подання позову та відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову, суд з наведених вище мотивів вважає за необхідне задовольнити заяву позивача про забезпечення позову, шляхом зупинення дії оскаржуваних рішення до набрання законної сили рішенням суду у цій справі, з метою забезпечення збалансованості інтересів сторін та враховуючи наявність зв`язку між заходом забезпечення позову і предметом позовних вимог у справі.

Керуючись статтями 150 - 151, 154, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Паливно-торгова фірма «Центр» про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Паливно-торгова фірма «Центр» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії задовольнити.

Зупинити до набрання законної сили рішенням суду у справі № 140/1768/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Паливно-торгова фірма «Центр» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії дію рішень Комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних від 10 січня 2024 року № 1092, від 29 січня 2024 року № 4223 про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «Паливно-торгова фірма «Центр» (ідентифікаційний код 44613659) критеріям ризиковості платника податку.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи, що оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку у спосіб подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя В.М. Валюх