Справа № 383/206/24
Суддя: Бондаренко В. В.
Дата ухвалення: 2024-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 383/206/24
Номер провадження 2-а/383/1/24
УХВАЛА

23 лютого 2024 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Бондаренка В.В., розглянувши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора відділення поліції №3 (м.Бобринець) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області лейтенанта поліції Вовчик Наталі Сергіївни про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом у якому просить скасувати постанову інспектора відділення поліції №3 (м.Бобринець) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області лейтенанта поліції Вовчик Наталі Сергіївни ЕНА №1425030 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.121-3 КУпАП.

Згідно вимог ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов наступного висновку.

Положеннями ч.3 ст.161 КАС України визначено, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (ч.8 ст.160 КАС України).

Згідно з ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

З огляду на те, що відповідно до п.3 ч.1 ст.288 КУпАП, розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається за правилами адміністративного судочинства, застосуванню підлягають приписи КАС України та Закону України «Про судовий збір».

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» встановлені пільги щодо сплати судового збору.

Суд зазначає, що відповідно до статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Разом із тим, відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, наведених у постанові від 18.03.2020 року у справі №543/775/17, провадження №11-1287апп18, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн.

Таким чином, за подання до суду позовної заяви про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення підлягає сплаті судовий збір в сумі 605 грн 60 коп.

Проте, позивачем до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору та не зазначено підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Разом з тим, суд зазначає, що у відповідності до положень ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема:

12) військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків;

13) учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

З поданих позивачем до позову документів, а саме копії посвідчення серії НОМЕР_1 від 28.06.2023 року вбачається, що позивач має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни учаників бойових дій.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22.10.1993 року №3551-ХІІ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», у ст.22 якого передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Тобто, встановлені пунктом 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» пільги щодо сплати судового збору стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону України №3551-ХІІ від 22.10.1993 року, серед яких немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими звернувся у цій справі. Тому, оскільки позивач звернувся до суду з позовом про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, який не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то судовий збір за подання такої позовної заяви підлягає сплаті.

Крім того, з поданих до суду позивачем до позову документів, а саме військового квитка серії НОМЕР_2 від 07.08.2022 року вбачається, що позивач є військовослужбовцем.

Разом з тим, як вбачається зазначений позов подано щодо скасуванни постанови у справі про адміністративне правопорушенн. Будь-яких доказів на підтвердження того, що зазначену постанову винесено відносно позивача під час виконання військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків, до суду не надано, за наслідком чого відсутні підстави для звільнення останнього від сплати судового збору на підставі положень п.12 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

У зв`язку з чим, позивачеві необхідно надати до суду належні документи, що підтверджують наявність підстав для звільнення від сплати судового збору чи документ на підтвердження сплати судового збору в сумі 605 грн 60 коп.

Згідно з ч.1 ст.46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Відповідач є обов`язковим учасником адміністративного процесу його стороною. Основною ознакою сторін адміністративного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість; саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права.

Тобто, відповідач це особа, яка, на думку позивача або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. При цьому неналежний відповідач це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі належному відповідачеві.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Тобто, відповідачем у справах з приводу оскарження постанов інспектора патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган Національної поліції - суб`єкт владних повноважень, а не підрозділ Національної поліції або ж особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Правову позицію з даного питання було висловлено Верховним Судом у постанові від 26 грудня 2019 року по справі №724/716/16-а, провадження № К/9901/12750/18.

За загальним правилом саме позивач зазначає відповідача у справі. Слід зазначити, що в якості відповідача у позовній заяві позивачем зазначено інспектора відділення поліції №3 (м.Бобринець) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області лейтенанта поліції Вовчик Н.С., а не відповідний орган Національної поліції.

Таким чином, позивачем не визначено відповідний орган Національної поліції зі статусом юридичної особи, який є відповідачем за його позовом.

Додатково суд роз`яснює позивачеві, що у разі надання до суду додаткових документів до позовної заяви, у відповідності до ч.1 ст.161 КАС України, позивач повинен надати їх копії у відповідності до кількості відповідачів та третіх осіб по справі.

Згідно ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, адміністративний позов підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків позову.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора відділення поліції №3 (м.Бобринець) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області лейтенанта поліції Вовчик Наталі Сергіївни про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Запропонувати позивачу ОСОБА_1 виправити недоліки позову протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали, а саме надати позовну заяву в новій редакції для суду та її копію для відповідача із зазначенням відповідного органу Національної поліції зі статусом юридичної особи; надати до суду належні документи, що підтверджують наявність підстав для звільнення від сплати судового збору чи документ на підтвердження сплати судового збору в сумі 605 грн 60 коп.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк така позовна заява буде повернута позивачу.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання її суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана суддею 23.02.2024 року.

Суддя В.В. Бондаренко