Справа № 140/1701/24
Суддя: Каленюк Жанна Василівна
Дата ухвалення: 2024-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

23 лютого 2024 року ЛуцькСправа № 140/1701/24

Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Каленюк Ж.В., одержавши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Волинській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Волинській області про визнання протиправною бездіяльності щодо ненарахування та невиплати підвищення до пенсії як непрацюючому пенсіонеру, який проживає на території радіоактивного забруднення, у розмірі, визначеному статтею 39 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», з моменту призначення пенсії, без обмежень; зобов`язання здійснити нарахування та виплату підвищення до пенсії як непрацюючому пенсіонеру, який проживає на території радіоактивного забруднення, у розмірі, визначеному статтею 39 вказаного Закону, що дорівнює двом мінімальним заробітним платам (згідно із законом про Державний бюджет України на відповідний рік), з моменту призначення пенсії, без обмежень; стягнення 100000,00 грн на відшкодування завданої моральної шкоди.

Після надходження позову, перевіривши матеріали позовної заяви та вирішуючи питання, перелік яких визначено у статті 171 КАС України, суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), та містить недоліки. Зокрема, формулювання позовних вимог (про визнання протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України у Волинській області щодо ненарахування та невиплати підвищення до пенсії - основна вимога; зобов`язати здійснити нарахування та виплату підвищення до пенсії з моменту призначення пенсії - похідна вимога) не дозволяє визначитись з часовими межами порушених прав, на захист яких подано позов, та вирішити питання про дотримання строку звернення до суду із цим позовом. Не вдається можливим визначити фактичний період існування спірних правовідносин та спосіб захисту порушеного права у часі «з моменту призначення пенсії», дотримання строку звернення до суду у цьому контексті і за долученими до позовної заяви доказами (копії посвідчення серії НОМЕР_1 з терміном дії «з 16 липня 1996 року по 31 липня 2013 року», довідки про доходи від 19 жовтня 2023 року №681810/4246 за період з 01 листопада 2022 року по 31 жовтня 2023 року, при тому що в тексті позовної заяви на сторінці 5 зазначено про задоволення позовних вимог з 25 січня 2022 року). Зважаючи на те, що в прохальній частині позовної заяви не вказано конкретну дату, з якої позивач просить зобов`язати відповідача нарахувати і виплатити йому спірне підвищення до пенсії, а зміст поданих документів та тексту позовної заяви не дозволяють встановити цю дату, то це є недоліком позовної заяви, адже зміст позовних вимог не повинен тлумачитися неоднозначно ні судом, ні іншими учасниками справи.

З наведених мотивів ухвалою судді від 19 лютого 2024 року позовну заяву залишено без руху та позивачу встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви у спосіб подання нової редакції позовної заяви, в якій вказати конкретну дату, з якої підлягає поновлення прав щодо нарахування та виплати спірного підвищення до пенсії (з урахуванням положень частини другої статті 122 КАС України щодо шестимісячного строку звернення до суду або з одночасним поданням заяви про поновлення строку звернення до суду у частині позовних вимог за період поза межами шестимісячного строку звернення до суду з позовом, у якій вказати підстави для поновлення строку, надати докази поважності причин пропуску цього строку).

22 лютого 2024 року з використанням підсистеми Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи «Електронний суд» від представника позивача Пантелєєва Ю.Ю. на адресу суду надійшла «заява про усунення недоліків», в якій останній висловлює глумливі, зневажливі, образливі та саркастичні висловлювання на адресу суду та заявляє відвід судді Каленюк Ж.В.

Дослідивши зміст такої заяви про усунення недоліків, суд дійшов висновку про необхідність її залишення без розгляду з таких мотивів та підстав.

Частиною третьою статті 44 КАС України серед процесуальних прав учасників справи визначено право на звернення до суду із заявами.

Відповідно до вимог частини другої статті 44 КАС України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно користуватися належними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За правилами пунктів 1, 2 частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Згідно з імперативними приписами частини першої статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд зазначає, що учасники судового процесу повинні не вживати висловлювань, що свідчать про неповагу до суду, та не використовувати образливих та зневажливих висловлювань на адресу суду та його посадових осіб як під час оформлення документів для подання до суду всіх інстанцій, так і у публічному житті, оскільки такі не підсилюють ефективність і переконливість інформації в документах офіційно-ділового стилю, а демонструють неповагу до суддів та судочинства.

Зміст заяви про усунення недоліків містить глумливі, образливі, принизливі та саркастичні висловлювання представника позивача на адресу судді, визначеного для розгляду цієї справи, з використанням безтактовного та зневажливого змісту словосполучень для надання особистих характеристик судді.

Суд вважає, що обґрунтування вказаної заяви з використанням некоректних та образливих висловлювань на адресу суду виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики та у розумінні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) констатується як зловживання правом на подання заяви. Застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ЄСПЛ оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є явно необґрунтованою або є зловживанням правом на подання заяви. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява №67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року, заяви №61164/00 і №18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява №46549/06).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року у справі №9901/34/19 (провадження №11-82заі19) вказано, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників. Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України.

Також у постанові від 07 квітня 2021 року у справі №9901/23/21 Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Отож, якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (зокрема, образити, принизити учасників судового процесу, їхніх представників, суд, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції), така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій, четвертій статті 45, частині восьмій статті 139, частині першій статті 144, пункту 5 частини першої статті 145, статті 149 КАС України.

Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню адміністративного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Тому суди не повинні розглядати справи, в яких особа, яка ініціювала судовий процес, використовує її процесуальні права на шкоду іншим учасникам судового процесу й інтересам правосуддя.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (такого змісту висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №199/6713/14-ц, від 14 березня 2019 року у справі №9901/34/19, від 07 листопада 2019 року у справі №9901/324/19). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду заяв, скарг, клопотань).

Представник позивача у своїй заяві неодноразово використав зневажливі, глумливі, саркастичні, принизливі та образливі висловлювання щодо судді, то ж очевидним є те, що такі дії представника не спрямовані на ефективний захист прав, свобод та інтересів позивача від ймовірних порушень з боку відповідача, а отже, суперечать завданню адміністративного судочинства та є зловживанням процесуальними правами. Явна зневага і зверхнє ставлення до судді, визначеного для розгляду цієї справи (тобто, до суду) через використання у поданій заяві про усунення недоліків (відвід судді) саркастичних, образливих висловлювань на адресу судді вказує на ігнорування представником позивача вимог закону, норм моралі, цінності права та правових принципів, які покладені в основу судоустрою України як правової держави, а його неприхований нігілізм надає останньому відчуття безкарності за свої вчинки.

Суд розцінює такі дії представника позивача як зловживання учасником процесу процесуальними правами.

Згідно з частиною третьою статті 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З огляду на наведене та враховуючи зміст заяви про усунення недоліків (відвід судді), суд вважає за необхідне вжити заходи для запобігання зловживанню представником позивача процесуальними правами та залишити вказану заяву представника позивача Пантелєєва Ю.Ю. без розгляду.

Поряд з тим суд враховує, що зловживання процесуальними правами допущено не позивачем, а його представником, і позивач як учасник справи, що звернувся за захистом своїх прав до суду, не повинен нести тягар настання негативних наслідків за вчинення таких дій представником.

А тому з метою виконання завдань адміністративного судочинства, визначених статтею 2 КАС України, суд вважає за необхідне відкрити провадження у справі, оскільки як було встановлено, позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; позовну заяву належить розглядати за правилами адміністративного судочинства з дотриманням правил підсудності та невиконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху за обставин цієї справи не має наслідком повернення позовної заяви у цілому чи відмови у відкритті провадження у справі.

Однак оскільки недоліки позовної заяви, які зумовили необхідність залишити її без руху, представник позивача в категоричній формі не бажає усувати, що не сприяє швидкому вирішенню справи, а без уточнення позовних вимог суд позбавлений можливості перевірити дотримання строку звернення до суду із позовом, визначити період спірних правовідносин, то суд дійшов висновку про витребування відповідних доказів у Головного управління Пенсійного фонду у Волинській області та після цього визначитись із зазначеними питаннями.

Справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у ній матеріалами.

Керуючись статтями 12, 45, 80, 171, 248, 257, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача Пантелєєва Ю.Ю. про усунення недоліків та відвід судді залишити без розгляду.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) до Головного управління Пенсійного фонду України у Волинській області (43026, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Кравчука, будинок 22В, ідентифікаційний код юридичної особи 13358826) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди.

Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін суддею одноособово.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позов та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідачів, п`ятнадцять днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Витребувати у відповідача Головного управління Пенсійного фонду України у Волинській області матеріали пенсійної справи ОСОБА_2 , які надати суду у строк для подання відзиву на позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання до суду відповіді на відзив та документів, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів відповідачу.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання копії відповіді на відзив для подання до суду заперечень проти відповіді на відзив та документів, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до нього доказів позивачу.

Повідомити сторонам, що відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив та заперечення повинні відповідати вимогам частин другої - четвертої статті 162 КАС України. Письмові докази подаються безпосередньо до суду в оригіналі або належним чином засвідченій копії з дотриманням вимог статей 79, 94 КАС України.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до частин п`ятої, сьомої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, при цьому клопотання за формою та змістом повинно відповідати вимогам частини першої статті 167 КАС України.

Повідомити учасників справи, що інформацію у справі, яка розглядається, вони можуть отримати за такою веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: https://court.gov.ua/sud0370/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Ж.В. Каленюк