Справа № 240/6962/23
Суддя: Зосименко О. М.
Дата ухвалення: 2024-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №240/6962/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.02.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Зосименко О.М., при секретарі судового засідання Стелюті М.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської митниці Державної митної служби України про скасування постанови, винесеної у справі про порушення митних правил,

установив:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати повністю постанову №0343/101000/22 від 20.02.2023 року про притягнення його адміністративної відповідальності за ст. 480 Митного кодексу України та накладення штрафу у розмірі 17000 грн. В обґрунтування позову посилається на те, що жодних підстав навмисного порушення митного законодавства у його діях немає.

Представник відповідача надав відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову.

Сторони в судове засідання не з`явились. Представник позивача направив заяву в якій просить слухання справи проводити без його участі. Представник відповідача надав заяву в якій просить розгляд справи проводити без його участі.

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що 20.02.2023 року в.о. заступника начальника Житомирської митниці Кондратюком Андрієм Володимировичем винесено постанову в справі про порушення митних правил № 0343/101000/22, згідно якої громадянина України ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 480 Митного кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на суму 17000, 00 грн.

Підставою для притягнення позивача до відповідальності стали наступні обставини.

Управлінням боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Житомирської митниці під час проведення перевірки митного оформлення товарів, листів сталі марки S460N, ввезених на митну територію України у митному режимі «переробка на митній території України» за митною декларацією № UA101020/2021/011886 від 08.09.2021 року, в межах дозволу на переробку товарів на митній території України від 23.07.2021 року № 1 (вхідний номер митниці від 23.07.2021 року № 7.19-28-01-36/501), встановлено, що 23.07.2021 року до відділу митного оформлення «Оліївка» митного поста «Житомир-центральний» Житомирської митниці (вул. Садова, 4, с. Оліївка, Житомирський р-н) від ТОВ «ЗМК УКРСТАЛЬ ЖИТОМИР» надійшла заява про надання дозволу на розміщення товару для виробництва деталей W_T1/1, W_T1a/l, W_T1c/l, W_T2/1, W_T3/1, W_T2/2, WO_T3/2, WO_T3/2a, W_T1/3, W_T1/3a, W_T1/3b, W_T1/3c, W_T1/3d, W_T1/3e, W_T2/3, W_T3/3, W_T3/3a (продукти переробки) згідно контракту від 30.06.2021 року № P0120US-2. Перелік сировини, необхідної для виготовлення вказаних деталей: метал листовий марки S460N, квадрат зі сталі марки S355J2-N 15*15 мм, арматура (марки сталі В500В) діам. 28 мм в комплекті зі з`єднувачем Lenton Р13, гнучкі упори (марка сталі S235J2) діам. 19*150 мм, гайка шестигранна (марка сталі S355J0) Dywidag 20F 2002/70, у митний режим переробки на митній території України від 23.07.2021 року № 1 разом із заявою було надано наступні документи: контракт про переробку сировини від 30.06.2021 року № P0120US-2; додаток № 1 до контракту: Технічні вимоги, Технологічна схема переробки від 19.07.2021 року № 1, розрахунок матеріалів для виготовлення продуктів переробки, креслення деталей продуктів переробки та додаток № 4 до порядку виконання митних формальностей відповідно до заявленого митного режиму до заяви від 23.07.2021 року. При цьому, ТОВ «ЗМК УКРСТАЛЬ ЖИТОМИР» взято на себе зобов`язання проводити операції з переробки товарів відповідно до вимог законодавства України, здійснювати відокремлений від інших товарів облік і зберігання товарів, розміщених у митний режим переробки, та продуктів їх переробки, а також, заявити у відповідному митному режимі товарну продукцію, супутні продукти переробки, залишки переробки, що будуть отримані в результаті переробки товарів, і видалити відповідно до законодавства України відходи переробки» та зазначено, що при виконанні окремих операцій (або повного циклу) з переробки товарів на митній території України: «Зобов`язуюсь виконати операції з переробки товарів відповідно до вимог законодавства України».

26.07.2021 року до згідно вказаної заяви, Житомирською митницею, з урахуванням умов контракту, дозволено поміщення іноземних товарів у митний режим переробки на митній території України та встановлено строк переробки на митній території України 360 календарних днів з дати оформлення митної декларації в митний режим переробки. Згідно ЕМД № UA101020/2021/011886, кінцевий строк переробки іноземних товарів встановлено 04.09.2022 року.

Разом з цим, всупереч взятим на себе зобов`язанням та в порушення вимог статей 151, 161 Митного кодексу України, директором ТОВ «ЗМК УКРСТАЛЬ ЖИТОМИР» ОСОБА_1 до закінчення дозволу на переробку товарів на митній території України, зазначені товари, продукти переробки не вивезені за межі митної території України, не заявлені в інший митний режим в порядку, визначеному Митним кодексом України.

Відповідно до ст. 147 МК України, переробка на митній території - це митний режим, відповідно до якого іноземні товари піддаються у встановленому законодавством порядку переробці без застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, за умови подальшого реекспорту продуктів переробки.

Згідно ч. 1 ст. 151 МК України, строк переробки товарів на митній території України встановлюється митним органом у кожному випадку під час видачі дозволу підприємству, виходячи з тривалості процесу переробки товарів та розпорядження продуктами їх переробки. Зазначений строк обчислюється, починаючи з дня завершення митного оформлення митним органом іноземних товарів для переробки. За заявою підприємства, якому видано дозвіл на переробку товарів, з причин, підтверджених документально, строк переробки товарів на митній території України продовжується зазначеним органом, але загальний строк переробки не може перевищувати 365 днів, крім випадків, передбачених частинами другою і третьою цієї статті.

Відповідно до ст. 152 МК України, товари, поміщені в митний режим переробки на митній території, а також продукти їх переробки протягом всього строку перебування в цьому режимі знаходяться під митним контролем. Митні органи можуть проводити перевірку товарів, ввезених для переробки на митній території України, а також продуктів їх переробки у будь-якої особи, яка здійснює операції з переробки таких товарів.

Згідно ч. 1 ст. 160 МК України, митний режим переробки на митній території завершується шляхом реекспорту продуктів переробки чи поміщення їх в інший митний режим, а також у випадках, передбачених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 МК України, протягом 20 днів від дати відкликання дозволу на переробку товарів на митній території України підприємство повинно завершити розпочаті операції з переробки, а товари, поміщені в митний режим переробки на митній території, у строк до 30 днів з дати відкликання дозволу на переробку товарів повинні бути вивезені за межі митної території України або заявлені в інший митний режим в порядку, визначеному цим Кодексом. Якщо завершення розпочатих операцій з переробки протягом 20 днів є неможливим без спричинення безповоротної шкоди товарам або технологічному обладнанню, переробка зазначених товарів завершується відповідно до технологічної схеми переробки. У такому разі товари протягом 10 днів з дати фактичного завершення їх переробки підлягають вивезенню за межі митної території України або поміщенню в інший митний режим.

Позивачем у позовній заяві зазначено, що 23.02.2022 року, у межах річного терміну, ТОВ «ЗМК УКРСТАЛЬ ЖИТОМИР» подало декларацію UА101020/2021/01886 до відділу митного оформлення «Оліївка» митного поста «Житомир-центральний» Житомирської митниці (вул. Садова, 4, с. Оліївка, Житомирський р-н), яку успішно оформлено в режим реекспорту. Таким чином, роботи щодо переробки товарів завершені та здані замовнику 23.02.2022 року, тобто у межах строку переробки товарів, митну декларацію та саму виготовлену продукцію подано до митного поста «Житомир-центральний» Житомирської митниці (вул. Садова, 4, с. Оліївка, Житомирський р-н) 23.02.2022 року, тобто в межах митного режиму переробки, у відповідності до вимог Митного кодексу України. Отже, у діях позивача відсутній склад порушення митних правил, передбачених ст. 480 МК України.

Натомість, позивачем не долучено до позовної заяви жодного документа, який би підтверджував вказані обставини.

Так у своїй заяві позивач звертає увагу на той факт, що ним вказані продукти переробки були ввезено на митну територію України та оформлено у митному відношенні 08.09.2021 року за митною декларацією № UA101020/2021/011886, а відповідно вона не оформлювалася у митному режимі «реекспорт», оскільки за цією декларацією було ввезено товар на переробку в митному режимі «імпорт 51 ЕА» і вона не має жодного відношення до реекспорту продукції, про що свідчить митна декларація, додана представником відповідача до відзиву на позовну заяву.

Також, слід звернути увагу на те, що дійсно 21.02.2022 року було здійснено оформлення митних декларацій UA101020/2022/007306, UA101020/2022/007305 та 05.10.2022 року 22UA91U1 в митному режимі ЕК 11 АА, таким чином навіть не враховуючи той факт, що позивач не надає конкретизованих даних про їх переробку та вивезення за конкретними митними деклараціями з конкретизацією використання вказаної продукції чи її вивезення в незмінному стані таке повернення не перероблених товарів та відходів здійснено поза межами дозволу митного органу, що діяв до 04.09.2022, що вже свідчить про фактичні обставини вчинення порушення митних правил передбаченого статтею 480 Митного кодексу України.

У відповідності до технологічних норм, наданих при отриманні дозволу на переробку встановлено, що з метою переробки були ввезені листи сталі марки S460N розмірами:4470х2000х40мм. - 2 шт., 5680х2000х40мм. - 4 шт., однак наряду з цим листи сталі 4470х2000х40мм. - 2 шт. без конкретизації партії оформлені за митною декларацією 22UA91U1 від 05.10.2022 року, тобто вже з порушеннями термінів та порядку переробки більше ніж на місяць. Продукти ж переробки взагалі не вивозились.

Таким чином, позивач не в повному обсязі виконав зобов`язання перед митним органом по вивезенню у встановлені терміни продуктів переробки, оскільки у матеріалах справи відсутні докази на підтвердження повного виконання зобов`язання позивачем.

Також слід зазначити, що листом директора ТОВ «ЗМК УКРСТАЛЬ ЖИТОМИР» Хмари В.В. від 15.09.2022 року № 01/36, скерованим на адресу митниці, роз`яснено, що задоволення клопотання митниці про допуск правників митниці на територію заводу ТОВ «ЗМК УКРСТАЛЬ Житомир» для візуального огляду на даний час є неможливим та заборонено Законом, оскільки між ТОВ «ЗМК УКРСТАЛЬ ЖИТОМИР» та Укроборонпромом, в особі Житомирського бронетанкового заводу, укладено договір про ремонт військової техніки, яка перебувала у бойових діях на території України. На даний час, ТОВ «ЗМК УКРСТАЛЬ ЖИТОМИР» проводить роботи в режимі перепусток, тобто діє режим суворої таємничості, для уникнення витоку інформації з території заводу. На територію заводу сторонні особи, крім працівників заводу, які виконують безпосередню роботу по ремонту техніки, не допускаються.

Суд критично ставиться до твердження позивача, зазначеного у позовній заяві, з приводу того, що Житомирською митницею, у відповідності до вимог Закону, не вжито жодних заходів для отримання відповідного спеціального дозволу з Укроборонпрому для виконання своїх відповідних повноважень щодо візуального огляду ввезених товарів та продуктів переробки, у відповідності до порядку оформлення дозволів допуску до об`єктів там, де запроваджено режим секретності, адже позивачем не надано жодних доказів на підтвердження викладених обставин, зокрема доказів запровадження режиму секретності на ТОВ «ЗМК УКРСТАЛЬ ЖИТОМИР»; доказів укладення між ТОВ «ЗМК УКРСТАЛЬ ЖИТОМИР» та Укроборонпромом, в особі Житомирського бронетанкового заводу, договору про ремонт військової техніки, яка перебувала у бойових діях на території України; документів, які підтверджують роботу підприємства в режимі перепусток тощо.

Відповідач, у свою чергу, діяв в межах закону, оскільки відповідно до ст. 152 МК України має повне право проводити перевірку товарів, ввезених для переробки на митній території України, а також продуктів їх переробки у будь-якої особи, яка здійснює операції з переробки таких товарів, і отримання спеціального дозволу на це, у даному випадку, не потрібно, а зворотнього позивачем не доведено.

Отже, все вищевикладене свідчить про те, що позивачем не дотримано порядку здійснення операцій з переробки товарів, а посилання позивача на вивезення продуктів переробки та її залишків не підтверджується належними доказами.

Згідно ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням. Провадження у справі про порушення митних правил включає в себе виконання процесуальних дій, зазначених у статті 508 цього Кодексу, розгляд справи, винесення постанови та її перегляд у зв`язку з оскарженням.

Відповідно до ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 491 МК України визначено, що підставами для порушення справи про порушення митних правил є: безпосереднє виявлення посадовими особами митного органу порушення митних правил; офіційні письмові повідомлення про вчинення особою порушення митних правил, отримані від правоохоронних органів, а також органів, що проводять заходи офіційного контролю; офіційні письмові повідомлення про вчинення порушення митних правил, отримані від митних та правоохоронних органів іноземних держав, а також від міжнародних організацій.

Згідно ч. 1 ст. 494 МК України про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа митного органу, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до ст. 480 МК України порушення встановленого цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядку здійснення операцій з переробки товарів, у тому числі не вивезення за межі митної території України (не ввезення на митну територію України) товарів, що переміщувалися через митний кордон України з метою переробки, та/або продуктів їх переробки після закінчення строку переробки, тягне за собою накладення штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 529 МК України постанова митниці у справі про порушення митних правил може бути оскаржена до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або до місцевого загального суду як адміністративного суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

На підставі ч. 6 ст. 530 МК України перевірка законності та обґрунтованості постанови у справі про порушення митних правил судом здійснюється у порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

У силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти, встановлені судом, у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

Отже, з врахуванням процесуальних особливостей адміністративного судочинства, доведення факту неправомірності дій позивача покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

При винесенні оскаржуваної постанови відповідачем були повністю з`ясовані всі обставини справи, та зроблено висновок про наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 480 МК України. З огляду на вищевикладене, суддя вважає, що відповідачем доведена правомірність оскаржуваної постанови, у зв`язку з чим в задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст. 19 Конституції України, ст. ст. 147, 151, 152, 160, 161, 480, 486, 489, 491, 494, 529, 530 МК України, ст. 9 КУпАП, ст. 2, п. 1 ч. 1 ст. 20, ст. ст. 44, 77, 90, 242, 246, 257-262, 286 КАС України, суд

ухвалив:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Богунський районний суд міста Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Зосименко