Справа № 520/2528/24
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2024-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У ХВ А Л А

про повернення позовної заяви

23 лютого 2024 року Справа № 520/2528/24
Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Лариса Мар`єнко, розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області (вул.Римарська, буд.24, м.Харків, 61057, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 , звернувся через ЄСІТС "Електронний суд" до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області від 24.10.2016 року у формі подання "Про скасування рішення про оформлення набуття громадянства", яким скасовано рішення УМВС України в Харківській області від 03.07.2006 року про набуття громадянства України громадянином ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з його неповнолітніми дітьми: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в частині, що стосується ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 06.02.2024 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу час для усунення недоліків позову - десять днів з моменту отримання копії ухвали від 06.02.2024 року, шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду, обґрунтувавши обставини, які перешкоджали зверненню до суду в період з 21.07.2023 по 29.01.2024 року разом з доказами на підтвердження вказаних обставин.

Від представника позивача надійшла заява, в якій він просив поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду, посилаючись на те, що після залишення постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 20.07.2023 у справі №520/26872/21 апеляційну скаргу на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 13.01.2023 про залишення позовної заяви без розгляду, без змін, позивач в межах шестимісячного строку, звернувся до суду з новим позовом. Однак, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10.01.2024 року у справі №520/37612/23 було повернуто з підстав порушення вимог об`єднання позовних вимог. Усунувши недоліки позову, вказані в ухвалі Харківського окружного адміністративного суду від 10.01.2024 року у справі №520/37612/23, позивач втретє звернувся до суду з позовною заявою від 29.01.2024 року. Крім того, в заяві про поновлення строку звернення до суду представник позивача посилається на введення в Україні воєнного стану, масовані ракетні обстріли території міста Харків, часта відсутність електроенергії та побоювання позивача за власне життя та життя своєї родини.

Досліджуючи доводи заяви представника позивача щодо наявності поважних причин строку звернення до суду з даним позовом, суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України, учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Як вже зазначалось судом, частиною 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зауважує, що нормами КАС України не розкрито зміст правових категорій "поважна причина пропуску процесуального строку", "дата, коли особа дізналась про порушення права", "дата, коли особа повинна була дізнатись про порушення права", але відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при застосуванні норми права суд враховує висновки, викладені у постановах Верховного Суду.

Висновки Верховного Суду з приводу застосування ст.ст.118, 121-123 КАС України викладені, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.07.2023 у справі №990/154/22, у постанові Верховного Суду від 12.09.2019 у справі №826/3318/17, у постанові Верховного Суду від 28.03.2023 у справі №826/3318/17, постанові Верховного Суду від 21.04.2021 у справі №640/25046/19, постанови Верховного Суду від 06.04.2023 у справі №320/7204/21, постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №520/3047/2020, постанові Верховного Суду від 19.12.2022 у справі №420/13281/20, постанові Верховного Суду від 10.01.2023 у справі №640/3489/21.

Так, за правовою позицією постанови Великої Палати Верховного Суду від 27.07.2023 у справі №990/154/22: 1) порівняльний аналіз словоформ дізналася та повинна була дізнатися дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через неналежну реалізацію своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду; 2) Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Тривалість строку звернення до суду не змінюється залежно від того, коли було реалізоване право на позов.

До кола поважних причин пропуску процесуального строку можуть бути віднесені реально існуючі обставини фактичної дійсності, які не залежать від внутрішньої волі заінтересованої особи, мали місце протягом перебігу пропущеного строку і створюють істотні та обєктивно непереборні чи нездоланні перешкоди або труднощі у виконанні конкретної процесуальної дії у межах встановленого законом проміжку часу, у тому числі і дії з подання позову (постанова Верховного Суду від 21.04.2021 у справі №640/25046/19, постанова Верховного Суду від 06.04.2023 у справі №320/7204/21).

Таким чином, позивач під час звернення до суду у тексті відповідного процесуального документа повинен зазначити дату обізнаності з порушенням права та подати на підтвердження власних доводів з даного приводу належні, допустимі, достатні та достовірні докази, а суд повинен перевірити юридичну спроможність та фактичну доказанність задекларованого позивачем твердження, але не має обов`язку у разі невиконання позивачем вимог процесуального закону у цій частині за власною ініціативою пересвідчуватись у справжньому існуванні будь-яких інших причин пропуску строку звернення до суду, окрім тих, які були зазначені власне позивачем.

При цьому суд зважає, що за правовою позицією, сформульованою у постанові Верховного суду від 14.09.2023 у справі №520/12477/22: 1) поновлення встановленого процесуальним законом строку для звернення до адміністративного суду здійснюється у розумних межах та лише у виняткових, особливих випадках, виключно за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав, свобод або законних інтересів.; 2) порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду; 3) Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів. При зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.; 4) Суд наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Суд вважає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи, а для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Також суд зважає, що за правовою позицією постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.10.2023р у справі №990/139/23 "Аналіз практики ЄСПЛ свідчить, що у процесі прийняття рішень про поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, Суд виходить таких міркувань: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, унаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово вказувала, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, що були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, яка звернулася з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду.

Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на звернення з позовом, тобто коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів".

Представник позивача в заяві про поновлення строку звернення до суду зазначає, що після отримання постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 20.07.2023 у справі №520/26872/21, якою залишено без задоволення апеляційну скаргу ОСОБА_1 , на загальних підставах, в межах строку звернення до суду, звернувся з позовною заявою до Харківського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02.01.2024 у справі №520/37612/23 позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області з позовними вимогами, зокрема, про визнання протиправним та скасування рішення Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області від 24.10.2016 року у формі подання "Про скасування рішення про оформлення набуття громадянства", яким скасовано рішення УМВС України в Харківській області від 03.07.2006 року про набуття громадянства України громадянином ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з його неповнолітніми дітьми: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; 2) зобов`язання Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області поновити паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 , виданий Київським РВ ГУ МВС України в Харківський області 08.08.2006 року на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом видалення з інформаційної системи підсистеми ФМ "Недійсні документи" ЄІАС УМП ДМС України інформацію (відомості) про недійсність паспорту громадянина України, - залишено буз руху з підстав порушення правил об`єднання позовних вимог та пропуску позивачем №1 ( ОСОБА_1 ) строку звернення до суду.

Також, вказаною ухвалою надано оцінку підставам строку звернення до суду в частині доводів про зміну представника позивача на початку 2023 року, неотримання засобами поштового зв`язку ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 13.01.2023 №520/26872/21, а також доводів щодо початку перебігу строку звернення до суду з моменту нової відповіді Головного управління державної міграційної служби України у Харківській області від 03.11.2023 на звернення адвоката Вітер Г.В. щодо надання інформації з ФМ "Недійсні документи" ЄІАС УМП ДМС України. Вказані обставини визнані судом неповажними, клопотання про поновлення строку звернення до суду залишено без задоволення.

В подальшому, ухвалою суду від 10.01.2024 року позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 до Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області у справі №520/37612/23 повернуто позивачам у зв`язку з її відкликанням представником позивачів.

Аналізуючи викладене, суд зазначає, що представник позивача помилкового дійшов висновку про те, що з моменту прийняття постанови Другим апеляційним адміністративним судом від 20.07.2023 у справі №520/26872/21 у позивача розпочався новий перебіг шестимісячного строку звернення до суду, про що також зазначалось судом в ухвалі від 02.01.2024 у справі №520/37612/23, та який сплив на дату звернення до суду з позовною заявою у справі №520/2528/24.

Посилання представника позивача та той факт, що у спірний період адвокат уклав договір на правову допомогу з дітьми позивача не впливає на перебіг строку звернення до суду ОСОБА_1 та не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Щодо посилань представника позивача як на причину поважності строку звернення до суду введення на території України з 24.02.2022 року воєнного стану, суд зазначає, що сам по собі факт запровадження в Україні воєнного стану не є підставою для поновлення процесуального строку, що неодноразового зазначалось в постанова Верховного суду від 02.11.2023 у справі №520/8241/23від 04.04.2023 у справі №140/1487/22, від 23.01.2023 у справі №496/4633/18, від 23.12.2022 у справі №760/5369/19.

При цьому, обставини, спричинені обмеженнями воєнного стану чи обстановкою на території м.Харків, та які об`єктивно перешкоджали позивачу звернутися до суду (як-то, перебування в окупації, знищення чи пошкодження житла, отримання тілесних ушкоджень внаслідок ракетного обстрілу тощо) позивачем в заяві не вказано, належні і допустимі докази суду не надано. За таких підстав суд, доходить висновку про не поважність зазначених представником позивача в заяві про поновлення строку обставин та відмовляє у її задоволенні.

Відповідно до ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (частина 1 ст. 123 КАС України).

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина 2 ст.123 КАС України).

Враховуючи вищевикладене, суд повертає позовну заяву позивачу на підставі частини 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 161, 169, 243, 248, 295 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позову не позбавляє його права повторного звернення до місцевого суду як адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО