Справа № 398/743/24
Суддя: Подоляк Я. М.
Дата ухвалення: 2024-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №: 398/743/24
провадження №: 2-а/398/33/24
УХВАЛА

Іменем України

"19" лютого 2024 р. м.Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Подоляк Я.М., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Пороло Микола Миколайович, до заступника командира В1Р264 УПП в Миколаївській області Трет`яка Дмитра Андрійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Пороло М.М., звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з адміністративним позовом відповідно до якого просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серія БАД № 044074 від 07.02.2024 року, складену заступником командира В1Р264 УПП в Миколаївській області Трет`яком Дмитром Андрійовичем, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 126 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 20 400 грн.

Згідно зі ст. 213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (ч. 2 ст. 222 КУпАП).

Приписами ч. 1 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч. 4 ст. 126 КУпАП, інспектори відповідного орану поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, а саме від імені Департаменту патрульної поліції і її територіальних органів.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст. 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у ст. ст. 222 244-24 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.12.2019 р. у справі за №724/716/16-а.

Так, Верховний Суд у вказаній справі виклав правовий висновок, що у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення належним відповідачем у таких справах є саме орган, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Виходячи з положень п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України, правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 26.12.2019 р. у справі за №724/716/16-а, суд дійшов висновку, що заступник командира В1Р264 УПП в Миколаївській області не може виступати самостійним відповідачем у такій справі, оскільки належним відповідачем у даній категорії справ повинен бути територіальний орган поліції, який утворений та діє від імені Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Крім того, за правилами частини 1 статті 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до частини 2 статті 26 КАС України позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

З аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що Кодекс адміністративного судочинства України встановлює декілька видів територіальної підсудності, в тому числі: загальну (залежно від місця проживання чи місцезнаходження відповідача) та альтернативну (за вибором позивача).

Отже, якщо предметом адміністративного позову є оскарження правових актів індивідуальної дії, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної особи, то позивач може застосувати альтернативну підсудність.

Таким чином, такий спір може бути розглянуто адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) позивача.

Представником позивача в позовній заяві зазначено, що позивач проживає за адресою: АДРЕСА_1 , при цьому, на підтвердження адреси місця проживання позивача жодних доказів не подано.

Також, згідно приписів ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Копія долученого до позовної заяви документа має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено.

Натомість до позовної заяви та її копії додано ксерокопії оскаржуваної позивачем постанови, які виконано неналежним чином, що не дає можливості прочитати їх та зрозуміти зміст.

Відповідно до ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Пороло Микола Миколайович, до заступника командира В1Р264 УПП в Миколаївській області Трет`яка Дмитра Андрійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунути недоліки, викладені в ухвалі, в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута їй.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.М.Подоляк