Справа № 580/8684/23
Суддя: Кобаль Михайло Іванович
Дата ухвалення: 2024-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/8684/23
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

20 лютого 2024 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Кобаль М.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2023 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2023 року зазначений адміністративний позов задоволено частково.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням в частині відмови в задоволенні позовних вимог, позивачем подано апеляційну скаргу.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 295 КАС України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення прийнято 15.11.2023 року за правилами спрощеного позовного провадження, без участі сторін.

Відповідно до ч.1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів справи не вбачається, а позивачем не зазначено, коли саме останнім отримано оскаржуване рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2023 року.

У свою чергу, апеляційна скарга подана ОСОБА_1 12.02.2024 року, що підтверджується штампом Укрпошти на конверті, який міститься в матеріалах справи, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

До апеляційної скарги скаржником додано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій останній просить, на підставі ст. 292-300 КАС України, поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Проте, ОСОБА_1 не зазначено жодної поважної причини для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, як це передбачено нормами адміністративного судочинства.

У свою чергу, поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами справи певних процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Таким чином, суд апеляційної інстанції доходить висновку про необхідність надати скаржнику час для подання обґрунтованого клопотання про поновлення строку з зазначенням інших причин поважності такого пропуску, достатніх для його поновлення, та належних доказів отримання рішення суду.

Крім того, відповідно до п.6 ч. 2 ст. 296 КАС України в апеляційній скарзі зазначаються, зокрема, обґрунтування вимог особи, яка подала апеляційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає неправильність чи неповнота дослідження доказів і встановлення обставин у справі та (або) застосування норм права.

Для винесення судом апеляційної інстанції законного та обґрунтованого рішення скаржник повинен навести свої аргументи, доводи та міркування щодо незаконності або (та) необґрунтованості оскарженого ним судового рішення.

Обґрунтовуючи в чому саме полягає незаконність рішення, скаржник повинен чітко зазначати, яку саму норму (закон) суд застосував неправильно, як її слід було б застосувати (на думку заявника) до спірних правовідносин і як це вплинуло на вирішення спору.

Найважливішу аргументацію доцільно виділяти в тексті скарги графічно (підкресленням, шрифтом).

Важливе значення має структура скарги, оскільки це забезпечує правильне її сприйняття та полегшує аналіз аргументів. Якщо рішення оскаржується з кількох підстав, то мотивацію доцільно викладати послідовно: яку норму порушено судом, зміст норми, її аналіз та тлумачення, в чому помилився суд, коли цю норму застосовував (або не застосовував), до чого це призвело. Після цього можна переходити до наступної підстави оскарження.

Наводячи доводи, що свідчать про необґрунтованість рішення, скаржник повинен (може) покликатися на:

- неповноту встановлення обставин, які мають значення для справи;

- неправильність встановлення обставин, які мають значення для справи, зокрема внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин;

- неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин.

Скаржник повинен зазначити, які саме висновки суду є необґрунтованими, в чому саме полягає їх необґрунтованість, якими доказами справи це підтверджується. Доцільно вказувати також аркуші справи, де знаходяться ці докази.

Наявний в апеляційній скарзі виклад обставин, якими скаржник обґрунтовує свої вимоги, унеможливлює розуміння неправильності чи неповноти дослідження доказів і встановлення обставин у справі, та застосування норм права судом першої інстанції.

У даному випадку суд першої інстанції частково задовольнив позовні вимоги ОСОБА_1 , у свою чергу позивач, який є апелянтом в даній справі не висуває чітких вимог в апеляційній скарзі, зокрема, чи підлягає скасуванню рішення суду першої інстанції, та не висуває більше ніяких вимог, і не наводить належних обґрунтувань.

Вказані недоліки можуть бути усунені шляхом подання апеляційної скарги з повним викладенням обставин, якими апелянт обґрунтовує неправильність та неповноту дослідження доказів і встановлення обставин у справі та застосування норм права судом першої інстанції, з чітким та послідовним викладенням вимог.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, відповідно до ст.ст. 169, 296 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 169, 296, 298 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2023 року - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків - десять днів з моменту отримання даної ухвали.

У разі неусунення недоліків у вищезазначений строк, до апеляційної скарги будуть застосовані наслідки визначені п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та не підлягає оскарженню.

Суддя М.І. Кобаль