Справа № 520/1263/23
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2024-02-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

21 лютого 2024 року Справа № 520/1263/23

Харківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Супруна Ю.О., розглянувши в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження питання про залишення позову без розгляду у справі за адміністративним позовом Харківського Національного університету внутрішніх справ до ОСОБА_1 про стягнення витрат, -

ВСТАНОВИВ:

Харківський Національний університет внутрішніх справ звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить суд: стягнути з відповідача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт: НОМЕР_1 , виданий Комінтернівським РВ 22.04.2011, РНОКПП: НОМЕР_2 на користь Харківського національного університету внутрішніх справ (рахунок UA1005066, Державне казначейство України в м. Київ, МФО 820172, ) витрати, пов`язані з утриманням, в сумі 90 680,62 (дев`яносто тисяч шістсот вісімдесят гривень 62 коп.).

Ухвалою судді від 14.12.2023 року заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду - задоволено. Визнано поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду та поновлено пропущений строк. Відкрито провадження в адміністративній справі; справу вирішено розглядати у порядку спрощеного письмового провадження.

07.02.2024 року відповідач через систему «Електронний суд» подав заяву, в якому просив залишити без розгляду позовну заяву Харківського Національного університету внутрішніх справ через порушення позивачем місячного строку звернення до суду встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України.

09.02.2024 року представник позивача через систему «Електронний суд» подав заперечення на вищевказане клопотання, в якому зазначив що відлік строку для подачі позову до суду у питаннях стягнення витрат, пов`язаних з утриманням у ЗВО МВС України, починається саме з моменту відмови відповідача добровільно відшкодувати кошти, а не з моменту звільнення Відповідача зі служби. Строк для добровільного відшкодування витрат сплинув 18.12.2022. До вказаного строку Відповідач добровільно не відшкодував кошти, витрачені на його утримання у ХНУВС, а тому строк для подачі адміністративного позову спливає 18.01.2023. Просив суд у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 15.02.2024 позовну заяву Харківського Національного університету внутрішніх справ про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням особи у вищому навчальному закладі - залишено без руху.

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 20.02.2024 надійшла заява позивача на виконання ухвали.

У вказаній заяві представником позивача зазначено про дотримання строку на звернення до суду з посиланням на правову позицію постанови Верховного Суду від 30.08.2022 по справі №480/8200/20.

Університет наполягає, що строк звернення до суду із даним позовом має обраховуватися з дати сповіщення відповідача про необхідність відшкодувати витрати на утримання у навчальному закладі.

Вирішуючи питання про подання позову у межах строку звернення до суду та наявності підстав для прийняття позову до розгляду, суд виходить із таких підстав та мотивів.

За змістом п. 9 ч. 3 ст. 2, ч. 2 ст. 44, ч. 1 ст. 45 КАС України кожен учасник суспільних відносин повинен забезпечити дотримання обов`язку вчинення процесуальних дій із захисту прав та інтересів у судовому порядку у строк, визначений відповідним процесуальним законом.

Строки звернення до адміністративного суду визначені положеннями ст. 122 КАС України і відносно ініційованого заявником спору підлягають застосуванню приписи ч. 5 ст. 122 КАС України, де передбачено місячний строк звернення до суду.

Суд відзначає, що згідно з ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

У силу приписів ч. 1 ст. 121 та ч. 1 ст. 123 КАС України умовою для поновлення пропущеного процесуального строку є поважність причини, котра зумовила такий стан практичної реалізації процесуальної дії.

Відповідно до ч. 4 ст. 74 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII "Про Національну поліцію" особи, які навчаються за державним замовленням у вищих навчальних закладах із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, у разі дострокового розірвання контракту про здобуття освіти з будь-яких підстав, крім звільнення зі служби в поліції на підставі підпунктів 2, 4 частини першої статті 77 цього Закону, а також поліцейські, звільнені зі служби в поліції протягом трьох років після закінчення вищезазначених навчальних закладів з будь-яких підстав, крім звільнення зі служби в поліції на підставі підпунктів 2, 4 частини першої статті 77 цього Закону, відшкодовують Міністерству внутрішніх справ України витрати, пов`язані з їх утриманням у вищому навчальному закладі, в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч. 5 ст. 74 Закону України від 02.07.2015р. №580-VIII "Про Національну поліцію" у разі відмови від добровільного відшкодування витрат, зазначених у частині четвертій цієї статті, таке відшкодування здійснюється в судовому порядку.

Отже, спеціальним законом запроваджено особливу умову подання суб`єктом владних повноважень позову про відшкодування Міністерству внутрішніх справ України витрат, пов`язаних із утриманням у вищому навчальному закладі - відмова від добровільного відшкодування, вчинення якої є неможливим до настання події обізнаності громадянина з таким обов`язком.

Пунктом 5 Порядку відшкодування особами витрат, пов`язаних з їх утриманням у вищих навчальних закладах із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських затверджений постановою КМУ від 12.04.2017р. №261 (далі по тексту - Порядок №261) чітко передбачено, що після видання наказу про звільнення (відрахування з вищого навчального закладу) особи керівник органу поліції (вищого навчального закладу) або за його дорученням інша посадова особа видає зазначеній особі під підпис повідомлення із зобов`язанням протягом 30 діб з моменту отримання повідомлення відшкодувати МВС витрати із зазначенням їх розміру та реквізитів розрахункового рахунка для перерахування коштів. Таке повідомлення може бути надіслано особі рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення за останнім місцем реєстрації, зазначеним у матеріалах її особової справи. У разі звільнення особи до відпрацювання нею трьох років після закінчення вищого навчального закладу орган поліції, в якому особа проходила службу, невідкладно повідомляє про це вищому навчальному закладу, в якому особа навчалася.

Суд повторно наголошує, що направлення засобами поштового зв`язку на адресу відповідача повідомлення про відшкодування протягом 30 днів витрат, пов`язаних із утриманням в Університеті не може бути ототожнено із початком перебігу строку на звернення до суду у зв`язку із відсутністю прямої вказівки як у законі, так і підзаконних нормативно-правових актах, і правові висновки постанови Верховного Суду від 30.08.2022 по справі № 480/8200/20 цього факту не змінюють.

У силу правового висновку п.20 постанови Верховного Суду від 07.12.2022 у справі №420/4995/21 під час вирішення питання про дотримання особою, яка звернулася до суду з адміністративним позовом, встановленого строку звернення з`ясуванню підлягають наступні обставини, а саме: - за захистом якого порушеного права особа звернулася до суду; - коли особа дізналася про порушення своїх прав (чи дотримано строк з дати обізнаності); - коли вона повинна була дізнатися про їх порушення; - чи мала вона можливість дізнатися про порушення своїх прав; - наявність поважних причин, які об`єктивно заважали дізнатись про порушення своїх прав чи звернутися з позовом до суду.

При цьому, слід взяти до уваги, що у постанові Верховного Суду від 19.12.2022 у справі №420/13281/20 сформульовано правовий висновок, за яким на етапі відкриття провадження у справі у суду відсутні повноваження витребовувати будь-які докази. Суд вивчає лише ті докази, що надійшли разом з позовною заявою. Проте суд, встановивши порушення позивачем строку звернення до адміністративного суду, керуючись ст. ст. 123, 169 КАС України має залишити позовну заяву без руху, запропонувавши позивачу подати заяву про поновлення такого строку із зазначенням причин пропуску.

У спірних правовідносинах позивач дізнався про наявність у відповідача обов`язку відшкодувати МВС витрати з календарної дати звільнення громадянина із служби в поліції - 04.08.2022.

Доказів про існування об`єктивної неможливості виконання Університетом приписів п.5 Порядку №261 в частині особистого вручення відповідачеві під підпис повідомлення про обов`язок відшкодувати МВС витрати матеріали позову не містять.

Повідомлення про відшкодування МВС витрат було складено Університетом 04.08.2022, тобто поза межами визначеного ч.5 ст.122 КАС України строку подання позову у правовідносинах з проходження публічної служби.

За таких обставин, прийняття позову до розгляду у даному випадку неминуче призводить до порушення права громадянина на доступ до суду та ефективний юридичних захист згідно з ст.ст.6 і 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950р., позаяк позбавляє права на добровільне виконання повідомлення про відшкодування МВС витрат.

Відтак, суддя повторно зазначає, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Метою запровадження процесуальних строків є: 1) дотримання принципу правової визначеності; 2) дисциплінування учасників судочинства; 3) досягнення юридичної визначеності у публічних відносинах; 4) стимулювання учасників добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків; 5) обмеження часу, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Отже, якщо ніхто із учасників потенційного спору чи реального конфлікту вчасно без поважних причин не звернувся до суду, суспільні відносини стають стабільними на майбутнє та не підлягають правовій ревізії.

Встановлення наявності або відсутності факту порушеного права здійснюється під час розгляду справи судом по суті лише у випадку своєчасного звернення до суду або у випадку пропуску строку з поважних причин, що узгоджується з правовою позицією постанови Верховного Суду зазначеній від 12.09.2019 №826/3318/17.

Крім того, у силу п.74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

Також у справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування", який передбачає, що "…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…".

Зміст принципу "належного урядування" зобов`язує державні органи загалом діяти в належний спосіб та унеможливлює отримання державою "вигод" у вигляді відкриття провадження у справах, строк звернення до суду в яких не дотримано.

Тому в аспекті обставин саме даного спору суд зважає, що заявник був звільнений із служби в поліції 04.08.2022 у порядку реалізації дисциплінарного стягнення.

До суду в межах даної справи позивач звернувся - 19.01.2023, тобто більш ніж через шість місяців від настання події повної та вичерпної обізнаності суб`єкта владних повноважень із станом розрахунків із найманим публічним працівником.

Доказів існування об`єктивних чинників, котрі зумовили невиконання приписів п.5 Порядку №261 в частині особистого вручення громадянину під підпис повідомлення про відшкодування МВС витрат у день звільнення із публічної служби, матеріали справи не містять.

У силу правового висновку постанови Верховного Суду від 21.04.2021р. у справі №640/25046/19 «Причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином. Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та не залежить від волевиявлення сторони і пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій».

Отже, причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Оцінивши наявні у справі докази, з метою вирішення питання про продовження розгляду справи, суд доходить до переконання про те, що у спірних правовідносинах збіг місячний строк на звернення до суду від дати звільнення відповідача з публічної служби.

Відтак, належних доказів поважності причин пропуску строку, які непереборно та нездоланно не дозволяли суб`єкту владних повноважень подати позов у встановлений законом строк або вчинити управлінську дію без невиправданих зволікань, до суду не надано.

Неусунення недоліків в оформленні позову в частині відсутності юридично умотивованого та документально доведеного клопотання про поновлення строку на звернення одночасно створює підстави для залишення позову без розгляду згідно з ч. 4 ст. 123 КАС України, ч. 15 ст. 171 КАС України, п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України, п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Відповідно до ч. 13, 14 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Відповідно до ч.15 ст. 171 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

При цьому, суд роз`яснює позивачеві, що останній не позбавлений права повторного звернення до суду з зазначеним позовом з огляду на положення ч. 4 ст. 240 КАС України.

Керуючись ст.ст. 171, 240, 248, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд ,-

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Харківського Національного університету внутрішніх справ до ОСОБА_1 про стягнення витрат - залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Повна ухвала складена 21.02.2024.

Суддя Супрун Ю.О.