Справа № 160/30614/23
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2023-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

04 грудня 2023 року Справа №160/30614/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

22.11.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, поданий представником позивача адвокатом Піддубцевим Віктором Івановичем, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною відмову Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо не здійснення перерахунку пенсії ОСОБА_1 з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії з 01.04.2019 р, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону 2262-ХІІ, та з врахуванням положень Постанова КМУ № 704, згідно довідки про розмір грошового забезпечення за №33/24/С-10866 від 27.10.2023 року, складену Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області»;

- зобов`язати головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області провести перерахунок пенсії ОСОБА_2 з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії з 01.04.2019 р відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону 2262-ХІІ, та з врахуванням положень Постанова КМУ № 704, згідно довідки про розмір грошового забезпечення за №33/24/С-10866 від 27.10.2023 року, складену Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області».

Згідно з положеннями частини 8 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою-шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

У зв`язку з перебування головуючого судді Юхно І.В. на лікарняному у період з 22.11.2023 по 01.12.2023, суд на підстави положень ч.6 ст.120 КАС України вирішує питання про відкриття провадження у справі в перший робочий день з урахуванням вихідних днів 04.12.2023.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суд зазначає, що форма та зміст позовної заяви закріплені у статті 160 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

У пункті 9 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що відповідач суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

При цьому, зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Наведений висновок сформований Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 по справі № 640/7310/19.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Водночас, за приписами частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

При цьому, пунктом 8 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що позивач особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, або адміністратор за випуском облігацій, який подає позов до адміністративного суду на захист прав, свобод та інтересів власників облігацій відповідно до положень Закону України «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки», а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Суд звертає увагу, що позовна заява підписана представником ОСОБА_1 адвокатом Піддубцевим В.І. та на титульному аркуші вказано «Позивач: ОСОБА_1 ». До матеріалів адміністративного позову надано копію паспорта громадянина серії НОМЕР_1 , виданого 31.10.1997 Красногвардійським РВ УМВС України в Дніпропетровській області ОСОБА_1 .

Проте, в прохальній частині позивач, зокрема, просить «зобов`язати головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області провести перерахунок пенсії ОСОБА_2 з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії з 01.04.2019 р відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону 2262-ХІІ, та з врахуванням положень Постанова КМУ № 704, згідно довідки про розмір грошового забезпечення за № 33/24/С- 10866, від 2710.2023 року, складену Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області».».

Тобто, вказана позовна вимоги звернута на захист прав, свобод та інтересів « ОСОБА_2 », що унеможливлює встановлення судом особи позивача у справі.

Водночас, суд враховує, що відповідно до частини 1 статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Згідно з частиною 1 статті 21 КАС України позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Таким чином, внаслідок різного зазначення особи позивача в першій та другій позовній вимогах, суд не може визначити підстави об`єднання в одне провадження заявлених позовних вимог у відповідності до частини 1 статті 172 КАС України.

Поряд із цим, суд звертає увагу, позивач в прохальній частині позову заявляє вимогу про «визнати протиправною відмову Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо не здійснення перерахунку пенсії ОСОБА_1 з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії з 01.04.2019 р, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону 2262-ХІІ, та з врахуванням положень Постанова КМУ № 704, згідно довідки про розмір грошового забезпечення за № 33/24/С-10866, від 27.10.2023 року, складену Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області».

Тобто, вимога про визнання протиправною відмови відповідача звернута на захист ОСОБА_1 , яка визначена позивачем у справі. Отже, внаслідок різного зазначення особи позивача в позовних вимогах суд не може дійти висновку про взаємопов`язаність позовних вимог.

Поряд із цим, суд наголошує, що оскарження «відмови» нормами КАС України не передбачено. Тобто, суд не може дійти висновку рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень оскаржуються позивачем.

Вищенаведені обставини унеможливлюють встановлення судом предмету спору та суб`єктного складу правовідносин учасників справи.

При цьому, за положеннями частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 4 статті 161 КАС України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При цьому, відповідно до частин 1 та 2 статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Як вже зазначено судом вище, позивачем заявлено позовну вимогу про визнання протиправною «відмову Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо не здійснення перерахунку пенсії ОСОБА_1 з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії з 01.04.2019 р, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону 2262-ХІІ, та з врахуванням положень Постанова КМУ № 704, згідно довідки про розмір грошового забезпечення за № 33/24/С-10866 від 27.10.2023 року, складену Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області».

В тексті позовної заяви, зокрема, наявне посилання на те, що «…10.11.2023 року представник позивача в інтересах позивача звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області з адвокатським запитом (вхідний № 83374/8 від 10.11.2023р.) щодо перерахунок пенсії на підставі довідки про розмір грошового забезпечення за № 33/24/С-10866, від 27.10.2023 року, складену Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області»…».

З матеріалів позову вбачається, що представник позивача звернувся до ГУ ПФУ в Дніпропетровській області з адвокатським запитом в інтересах ОСОБА_1 від 25.10.2023 вих.№25-10/23, в якій просив «Провести перерахунок пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки про розмір грошового забезпечення за № 33/24/С-10866, від 27.10.2023 року, яка видана, Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області» за березень 2019 згідно з постановою Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017 р. «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб».

Як додаток у вказаному адвокатському запиті, зокрема, вказано: «3. Копія довідки про розмір грошового забезпечення за № 33/24/С-10866, від 27.10.2023 року».

На вказане звернення листом відділ розгляду звернень управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області від 17.11.2023 №0400-010202-8/183638 «Про надання інформації» повідомив заявника про відсутність законних підстав для проведення перерахунку пенси ОСОБА_1 на підставі копії довідки від 27.10.2023 за № 33/24/С-10866 про розмір грошового забезпечення станом на березень 2019 року, надано, Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області».

При цьому, жодних доказів надіслання Державною установою «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Дніпропетровській області» до ГУ ПФУ в Дніпропетровській області оригіналу вказаної довідки від 27.10.2023 за №33/24/С-10866 та доказів звернення ОСОБА_1 особисто або через представника позивача до ГУ ПФУ в Дніпропетровській області із заявою про перерахунок пенсії на підставі оригіналу такої довідки (із наданням такого оригіналу) позивачем надано не було.

Наведене свідчить про відсутність в матеріалах адміністративного позову доказів на підтвердження того, що ГУ ПФУ в Дніпропетровській області відмовлено у здійсненні перерахунку пенсії за оригіналом довідки Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Дніпропетровській області» від 27.10.2023 за № 33/24/С-10866 про розмір грошового забезпечення, наданим позивачем або отриманим від відповідного органу.

Вищенаведені обставини унеможливлюють встановлення судом предмету спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

З огляду на вказане, суд вважає за необхідне запропонувати позивачеві надано до суду уточнений адміністративний позов з уточненими позовними вимогами та/або суб`єктним складом правовідносин відповідно до вимог КАС України, а також поясненнями щодо підстав об`єднання в одне провадження заявлених позовних вимог у відповідності до частини 1 статті 172 КАС України з наданням відповідних доказів, а також його копії для направлення відповідачу/відповідачам у справі відповідно до їх кількості, та/або доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Крім цього, за приписами пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Частиною 6 статті 160 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Адміністративний позов поданий до суду представником позивача адвокатом Адвокатського об`єднання «Лібертас» Піддубцевим В.І., проте в порушення вищенаведених норм в позовній заяві не було вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків представника позивача.

При цьому, суд звертає увагу, представника позивача, що зазначення в якості реквізиту представника позивача коду ЄДРПОУ адвокатського об`єднання не є належним виконанням приписів ч.6 ст.160 КАС України.

З огляду на вказане, суд вважає за необхідне запропонувати позивачеві надати до суду уточнений адміністративний позов, який містить реєстраційний номер облікової картки платника податків представника позивача, а також його копії для направлення відповідачу в справі.

Частинами 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути наступні недоліки шляхом надання до суду:

- уточненого адміністративного з уточненими позовними вимогами та/або суб`єктним складом правовідносин відповідно до вимог КАС України, а також поясненнями щодо підстав об`єднання в одне провадження заявлених позовних вимог у відповідності до частини 1 статті 172 КАС України з наданням відповідних доказів, який містить реєстраційний номер облікової картки платника податків представника позивача, а також його копії для направлення відповідачу/відповідачам у справі відповідно до їх кількості, та/або доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити, що за приписами частини 7 статті 18 КАС України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Юхно