Справа № 580/2969/23
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2024-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/2969/23
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Кобаля М.І.

За участю секретаря: Єжелі А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2023 року, суддя Бабич А.М., у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Ватутінський комбінат вогнетривів" до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним і скасування рішення,-

У С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство "Ватутінський комбінат вогнетривів" звернулось до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення від 28.11.2023 № 6567/23-00-07-05-01.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправними, оскільки позивача даним рішенням повторно притягнуто до юридичної відповідальності одного виду за одне і теж правопорушення, що є самостійною та безумовною підставою для його скасування.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2023 року адміністративний позов задоволено повністю.

Визнано протиправним і скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 28.11.2023 № 6567/23-00-07-05-01.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області (18000, Черкаська обл., місто Черкаси, вулиця Хрещатик, будинок 235; ) на користь Приватного акціонерного товариства "Ватутінський комбінат вогнетривів" (20254, Черкаська обл., м. Ватутіне, вул. Індустріальна, буд.11; ) понесені судові витрати зі сплати судового збору в сумі 6046,69 грн (шість тисяч сорок шість гривень шістдесят дев`ять копійок).

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши осіб, що з`явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до відомостей ЄДРПОУ Приватне акціонерне товариство "Ватутінський комбінат вогнетривів" зареєстровано як юридична особа з 20.07.1995. Основний вид діяльності - « 23.20 Виробництво вогнетривких виробів».

У травні 2022 року позивач подав декларацію з ПДВ №, якою задекларував від`ємне значення ПДВ, та уточнив показники уточнюючим розрахунком від 19.07.2022 №. За рахунок виникнення від`ємного значення ПДВ, задекларованого у попередніх звітних періодах, перенесені в рядок 16.1 «Значення рядка 21 попереднього звітного періоду» в сумі 9464288 грн: грудень 2021 року - 4268320 грн, січень 2022 року - 4395120 грн, лютий 2022 року - 453676 грн, березень 2022 року - 347172 грн.

На підставі наказу від 14.09.2022 №1335-п посадові особи відповідача провели документальну позапланову виїзну перевірку Приватного акціонерного товариства "Ватутінський комбінат вогнетривів" з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за квітень 2022 року від`ємного значення ПДВ, у т.ч. до відшкодування з бюджету.

За результатами перевірки складено акт від 11.11.2022 №6527/23-00-07-05-01/00191916, в якому зазначено про порушення позивачем вимог п.п.198.1-198.3, 198.6 ст.198, п.201.10 ст.200 розділу V Податкового кодексу України (далі - ПК України), наказу №21, в результаті чого завищене від`ємне значення ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду, на суму 403113 грн.

В описовій його частині акту вказано застосування висновків про безтоварність податкових перевірок, оформлених актами: від 12.10.2022 №5166/23-00-07-05-01/191916 та від 28.10.2022 №5991/23-00-07-05-01/00194916. Як наслідок, зазначено, що вказана сума необґрунтовано сформована за рахунок безтоварних операцій: згідно з податковими накладними ТОВ «Крона Імпульс» за грудень 2021 року в сумі податкового кредиту 181712,00 грн, зі Споживчим товариством «Річ-Аскот» про купівлю-продаж подрібненого лушпиння соняшника року в грудні 2021 року на суму податкового кредиту 63181,30 грн та за січень 2022 року - 163629,34 грн, що перенесений до декларації з ПДВ позивача за лютий 2022 року в сумі 146315,4 грн. Безтоварними відповідач визнав операції через відсутності відряджень осіб, які підписали видаткові накладні, до міст приймання товару, відсутності в контрагентів достатніх трудових ресурсів та основних засобів для їх виконання. Також описане завищення за березень 2022 року в сумі 144280,00 грн, пов`язане з включенням цього податкового кредиту щодо зупиненої реєстрації податкових накладних ТОВ «ГАЗЕНЕРГОПОСТАЧ» №26 від 28.02.2022, зареєстрованої фактично 15.07.2022.

Вказаний Акт перевірки від 11.11.2022 позивач підписав із запереченнями.

На підставі висновків викладених в акті перевірки Головним управління ДПС у Черкаській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 28.11.2023 № 6567/23-00-07-05-01, яким позивачу зменшено від`ємне значення ПДВ на 403113 грн, задеклароване за квітень 2022 року декларацією № від 19.05.2022.

Вважаючи податкове повідомлення-рішення від 28.11.2023 року № 6567/23-00-07-05-01 протиправним та таким, що прийнято всупереч нормам податкового законодавства, а тому підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України від 02.12.2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до пункту 198.1 статті 198 ПК України встановлено, що до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу; ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Пунктом 198.2 ст. 198 ПК України визначено, що датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Згідно п. 198.3 ст. 198 ПК України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи); ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Пунктом 198.6 статті 198 ПК України передбачено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підпунктом 14.1.36 п. 14.1 ст. 14 ПК України господарська діяльність - діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

Згідно із пп.14.1.181 цієї ж статті податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Отже, підставами для формування податкового кредиту є наявність належним чином оформленої та зареєстрованої податкової накладної, митної декларації, заяви зі скаргою на постачальника, поданої відповідно до п. 201.10 ст. 201 Кодексу, бухгалтерської довідки, складеної відповідно до п. 198.5 ст. 198 Кодексу, або інших документів, передбачених п. 201.11 ст. 201 Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави зробити висновок, що у Податковому кодексі України передбачено підставу для формування податкового кредиту, а саме наявність складеної та зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, податкової накладної.

Відтак, право на нарахування податкового кредиту виникає незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Порядок визначення суми податку, що підлягає відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків врегульовано ст. 200 Податкового кодексу України.

Пунктом 200.1 ст. 200 ПК України встановлено, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Пунктом 200.4. ст.200 ПК України визначено, що при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу;

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Пунктом 200.7 ст. 200 ПК України визначено, що платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

До податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання) платником податків додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування та оригінали митних декларацій. У разі якщо митне оформлення товарів, вивезених за межі митної території України, здійснювалося з використанням електронної митної декларації, така електронна митна декларація надається контролюючим органом за місцем митного оформлення контролюючому органу за місцем обліку такого платника податків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації кваліфікованого електронного підпису відповідно до закону (п. 200.8 ст. 200 ПК України).

Форма заяви про відшкодування та форма розрахунку суми бюджетного відшкодування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики (п.200.9 ст.200 ПК України).

За приписами п.200.11 ст.200 ПК України контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання, провести документальну перевірку платника податку у порядку, передбаченому підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу.

Рішення про проведення документальної перевірки має бути прийнято не пізніше закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки.

Відповідно до п. 200.14 ст. 200 ПК України, якщо за результатами камеральної або документальної перевірки, контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган:

б) у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування;

в) у разі з`ясування за результатами проведення перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.

Абзац перший п.200-1.6 ст.200-1 ПК України встановлює, що за підсумками звітного податкового періоду, відповідно до задекларованих в податковій декларації результатів, а також у разі подання уточнюючих розрахунків до податкової декларації, платником проводиться розрахунок з бюджетом у порядку, визначеному статтями 200 та 209 цього Кодексу.

Як убачається з матеріалів справи, відповідно до податкової звітності Приватного акціонерного товариства "Ватутінський комбінат вогнетривів" за рахунок від`ємного значення ПДВ попередніх звітних періодів перенесені в рядок 16.1 «Значення рядка 21 попереднього звітного періоду» декларації за квітень 2022 року в сумі 9464288 грн: грудень 2021 року - 4268320 грн, січень 2022 року - 4395120 грн, лютий 2022 року - 453676 грн, березень 2022 року - 347172 грн.

Так, розрахунками ППР, відомостями вказаних актів перевірок та декларацій з ПДВ за лютий - квітень 2022 року підтверджується, що позивач переніс залишки від`ємного значення ПДВ за лютий і березень 2022 року за рахунок віднесення податкового кредиту щодо придбання лушпиння соняшника з господарських правовідносин, які відповідач вважає безтоварними, у декларацію за квітень 2022 року, до яких подав заяву про відшкодування ПДВ, що і стало приводом спору в цій справі. Отже, обставини спору з зазначеними у цій справі частково пов`язані, а саме щодо сум коштів безтоварних, на думку відповідача, операцій, які одночасно враховані в декількох актах перевірок. Оскільки такий податковий кредит, задекларований позивачем за лютий і березень 2022 року, частково перенесений у звітність за квітень 2022 року включенням в заяву до бюджетного відшкодування, правова оцінка у вказаних судових справах обґрунтованості висновків контролюючого органу про їх безтоварність впливає на судову оцінку позовних вимог у цій справі.

З акту перевірки від 11.11.2022 слідує, що відповідачем примаючи спірне податкове повідомлення-рішення врахувано висновки податкової перевірки, оформленої актами від 28.10.2022 №5991/23-00-07-05-01/00191916 та від 12.10.2022 №5166-23-00-07-05-01/191916, за результатами яких прийняті податкові-повідомлення рішення № 5656/23-00-07-05-01 від 02.11.2022, № 5657/23-00-07-05-01 від 02.11.2022, №6283/23-00-07-05-01 від 18.11.2022, №6285/23-00-07-05-01 від 18.11.2022 та №6286/23-00-07-05-01 від 18.11.2022, які були оскаржені у содовому порядку.

Так, рішенням Черкаського окружного адміністративного суд від 28 березня 2023 року у справі №580/6237/22, залишеного без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 серпня 2023 року, визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області №6283/23-00-07-05-01 від 18.11.2022 про завищення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість за березень 2022 року на суму 144 280,00 грн та застосування штрафних санкцій у сумі 14 428,00 грн. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області №6286/23-00-07-05-01 від 18.11.2022 про завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 403 391,00 грн.

Також рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 11 липня 2023 року у справі № 580/354/23, залишеного без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 вересня 2023 року, визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 02.11.2022 №5657/23-00-07-05-01.

Таким чином, судами вже досліджувалися обставини щодо дотримання позивачем податкового законодавства при декларуванні за лютий-березень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, в тому числі заявленого до відшкодування з бюджету.

Разом з тим, в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні від 28.11.2023 №6567/23-00-07-05-01, що за результатами перевірки складено акт від 11.11.2022 №6527/23-00-07-05-01/00191916.

Перевірка проводилась у період з 24.10.2022 року по 04.11.2022.

В ході перевірки встановлено наступне:

За результатами перевірки ПрАТ «Ватутінський комбінат вогнетривів» акт перевірки від 11.11.2022 №6527/23-00-07-05-01/00191916 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ «Ватутінський комбінат вогнетривів» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за квітень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету» встановлено порушення вимог встановлено порушення вимог п. 198.1., п. 198.2, п. 198.3, п.198.6 ст.198, п. 201.10 ст.200 розд. V ПКУ, п.4 розд. V Наказу №21, в результаті чого товариством завищено від`ємне значення з ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду, на суму 403 113,00 грн.

Відповідно до п.п. 14.1.27 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу, витрати - сума будь-яких витрат платника податку у грошовій, матеріальній або нематеріальній формі, здійснюваних для провадження господарської діяльності платника податку.

В свою чергу, п.п. 14.1.36 п. 14.1 ст.14 Податкового кодексу встановлено, що господарська діяльність - це діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією! товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу.

Відповідно до п.44.1 ст.44 Податкового кодексу, длі цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витратаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Пунктом.198.6 ст.198 Податкового кодексу встановлено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені податковими! накладними (або підтверджені податковими накладними, оформленими з порушенням вимог ст.201 цього Кодексу) чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими п.201.11 ст. 201 цього Кодексу. У разі коли на момент перевірки платника податку органом державної податкової служби суми податку, які попередньо віднесені до податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними цим пунктом документами, платник податку несе відповідальність відповідно до закону.

Враховуючи викладені факти перевіркою не підтверджується реальність здійснення господарської операції, документально оформленої між ПрАТ «Ватутінський комбінат вогнетривів» та контрагентом - постачальником ТОВ «Крона Імпульс», СТ «Річ - Аскот» в грудні 2021 року з придбанні лушпиння соняшникового негрануликачого (подрібненого).

Перевіркою встановлено завищення ПрАТ «Ватутінський комбінат вогнетривів» в податковій декларації з ПДВ (з урахуванням уточнюючих розрахунків) за лютий 2022 року у рядку 10.1 і Декларацій «Придбання (виготовлення, будівництво, створення) товарів/послуг та необхідних активів на митній території України з основною ставкою».

Враховуючи порушення викладенні в актах перевірки від 12.10.2022 №5166/23-00-07-05-01/191916 та від 28.10.2022 №5991/23-00-07-05-01/00191916, що призвело до порушення п.198.1., п. 198.2., п.198.3., 198.61 ст.198, п. 201.10 ст. 201 розд. V Податкового кодексу України (із змінами та доповненнями), п.4 розд. V Наказі №21 в результаті чого ПрАТ «Ватутінський комбінат вогнетривів» завищено показник рядка 17 «усього податкового кредиту» Декларації з податку на додану і вартість за квітень 2022 року всього в сумі 403 113,00 грн за рахунок завищення показника у рядку 16.1 Значення рядка 21 попереднього звітного'(податкового) періоду в сумі 40 3113,00 грн.

При цьому, колегія суддів зазначає, що у рішенні Черкаського окружного адміністративного суд від 28 березня 2023 року у справі №580/6237/22 та у рішенні Черкаського окружного адміністративного суду від 11 липня 2023 року у справі №580/354/23, які набрали законної сили вже досліджувались обставини викладені в актах перевірки від 12.10.2022 №5166/23-00-07-05-01/191916 та від 28.10.2022 №5991/23-00-07-05-01/00191916.

Відповідно до ч.4 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, як вірно зазначено судом першої інстанції, враховуючи, що податкові повідомлення-рішення: №6283/23-00-07-05-01 від 18.11.2022 про завищення позивачем бюджетного відшкодування з податку на додану вартість за березень 2022 року на суму 144 280,00 грн та застосування штрафних санкцій у сумі 14 428,00 грн; №6286/23-00-07-05-01 від 18.11.2022 про завищення позивачем від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 403 391,00 грн; №5657/23-00-07-05-01 від 02.11.2022, які були скасовані судовими рішеннями у справх №580/6237/22 та №580/354/23, коригують відомості декларацій щодо залишків від`ємного значення ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, податковий кредит з яких перенесено в показники декларації за квітень 2022 року, правомірність користування таким залишком пов`язана з правомірністю загального декларування ПДВ за лютий та березень 2022 року.

Отже, питання правомірності формування податкового кредиту, який перенесений у декларацію з ПДВ за квітень 2022 року вплинув на від`ємне значення ПДВ, що коригувалося оскаржуваним повідомлення-рішення від 28.11.2023 № 6567/23-00-07-05-01, в основних деклараціях вирішене рішеннями Черкаського окружного адміністративного суду у справах №580/6237/22 та №580/354/23.

Доводи відповідача про безтоварність податкового кредиту за рахунок операції зі Споживчим товариством «Річ-Аскот» в грудні 2021 на суму податкового кредиту 63181,30 грн та за січень 2022 року - 163629,34 грн, ТОВ «Крона Імпульс» за грудень 2021 року в сумі податкового кредиту 181712,00 грн, є необґрунтованими.

Таким чином, позивач обґрунтовано включив вказані суми у податкову звітність, а тому податкове повідомлення-рішення від 28.11.2023 № 6567/23-00-07-05-01 прийнято контролюючим органом протиправно та підлягає скасуванню повністю.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо задоволення позовних вимог Приватного акціонерного товариства "Ватутінський комбінат вогнетривів" про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській від 28.11.2023 № 6567/23-00-07-05-01.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2023 року.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 195, 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2023 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Кобаль М.І.

Повний текст виготовлено: 20 лютого 2024 року.