Справа № 754/2036/24
Суддя: Гринчак О. І.
Дата ухвалення: 2024-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 754/2036/24
У Х В А Л А

Іменем України

19 лютого 2024 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Гринчак О.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до інспектора Деснянського управління поліції ГУ НП у м.Києві Сіренка Ігоря Олександровича та Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправними та скасування постанов про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А:

12 лютого 2024 року ОСОБА_1 , через представника - адвоката Роспотнюка Владислава Олександровича, звернулася до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до інспектора Деснянського управління поліції ГУ НП у м. Києві Сіренка Ігоря Олександровича та Головного управління Національної поліції у місті Києві, в якій проситьпостанову по справі про адміністративне правопорушення від 27.10.2023 серії ЕГА №1219279, якою притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 3400 гривень - визнати протиправною та скасувати.

Разом з позовною заявою представником позивачки подано клопотання про поновлення строку звернення до суду із адміністративним позовом, в якому представник просить суд поновити ОСОБА_1 строк на звернення із адміністративним позовом до суду щодо оскарження постанови від 27.10.2023 серії ЕГБ № 1219279.

Вказане клопотання мотивоване тим, що оскаржувана постанова від 27.10.2023 вручена позивачці під час її прийняття не була, а вручена лише 07.02.2024 у приміщенні Департаменту патрульної поліції на прийомі громадян, про що зазначено у копії постанови. Оскільки позивачці оскаржувана постанова у день її прийняття не вручалась, а позивачка, не маючи навіть її на руках, скористалася можливістю досудового порядку вирішення спору, однак уповноважений орган залишив оскаржувану постанову від 27.10.2023 без змін, а скаргу без задоволення, відтак строк на подачу адміністративного позову складає 3 місяці з моменту, коли позивачка дізналась про залишення скарги без задоволення, а відтак взагалі позивачем строк на оскарження постанови від 27.10.2023 не пропущено.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду. У свою чергу, звернення до суду з позовом є підставою для виникнення процесуальних відносин, пов`язаних з вирішенням спору по суті. Звернення до суду і судове провадження повинно здійснюватися відповідно до вимог чинного законодавства, зокрема, процесуальних норм щодо порядку провадження в адміністративних справах.

Проте, законодавець встановлює певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.

Так, відповідно до ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Статтею 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів із дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) у справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Одночасно згідно зі ст. 289 КУпАП скаргу на постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів із дня винесення постанови, а щодо постанов у справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів із дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись. Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

27 жовтня 2023 року інспектором Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві Сіренком Ігорем Олександровичем було винесено постанову серії ЕГА № 1219279 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 3 400,00 грн.

Отже, відповідно до положень статті 286 КАС України, статті 289 КУпАП, останнім днем для звернення до суду з позовною заявою щодо оскарження постанови серії ЕГА № 1219279 є 06 листопада 2023 року. Такий строк безальтернативно обраховується з дня винесення постанови.

Доводи представника про те, що оскаржувана постанова від 27.10.2023 вручена позивачці під час її прийняття не була, а вручена лише 07.02.2024 у приміщенні Департаменту патрульної поліції на прийомі громадян, про що зазначено у копії постанови, спростовуються копією оскаржуваної постанови, наданою до матеріалів позовної заяви, оскільки таких даних, про які вказує представник, не містить.

Окрім того, з матеріалів позовної заяви вбачається, що ще 30 жовтня 2023 року ОСОБА_1 зверталася до начальника Деснянського УП ГУ НП в місті Києві зі скаргою на неправомірні дії співробітника поліції, в якій вказала номер оскаржуваної постанови - ЕГА № 1219279, тобто 30 жовтня 2023 року вона вже була обізнана про винесення оскаржуваної постанови.

Також 13 листопада 2023 року ОСОБА_1 звернулася до начальника Департаменту патрульної поліції із заявою (скаргою) на неправомірні дії співробітника поліції, в якій також вказала номер оскаржуваної постанови - ЕГА № 1219279.

Листом від 01.12.2023 Деснянського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_1 було повідомлено, що скарга подана нею до Департаменту патрульної поліції передана до Деснянського УП ГУ НП в місті Києві, а також те, що за результатами звернення прийнято рішення залишити постанову без змін, а скаргу без задоволення. Лист додатків не містить.

На вказаному листі Деснянського УП ГУ НП в місті Києві від 01.12.2023 міститься власноручно здійснений напис ОСОБА_1 , що відповідь вона отримала 08.02.2024. Однак цей напис не є належним доказом отримання саме оскаржуваної постанови 08.02.2024, оскільки, по-перше, йдеться про відповідь на скаргу, а не про отримання постанови; по-друге, не доводить того, що вона не отримувала цього листа раніше, адже пройшов тривалий проміжок часу з 01 грудня 2023 року до 08 лютого 2024 року.

Отже, ОСОБА_1 була обізнана зі змістом постанови серії ЕГА № 1219279 від 27 жовтня 2023 року щодо притягнення її до адміністративної відповідальності щонайменше з 30 жовтня 2023 року та скористалась своїм правом на її оскарження.

Стороною позивача не надано суду жодних доказів, які б підтверджували об`єктивну неможливість та наявність поважних причин звернення з позовом про оскарження вищевказаної постанови до суду.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що наведені у клопотанні представником позивачки підстави для поновлення процесуального строку на оскарження постанови є неповажними.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду встановлені в статті 123 КАС України. Так, відповідно до частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відтак, позивач має зазначити інші підстави поважності причин пропуску строку на звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачеві часу для усунення недоліків позову.

Керуючись ст. 160, 161, 169 КАС України,

УХВАЛИЛА:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду, що викладені у клопотанні представника ОСОБА_1 - адвоката Роспотнюка Владислава Олександровича, про поновлення строку звернення до суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора Деснянського управління поліції ГУ НП у м.Києві Сіренка Ігоря Олександровича та Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправними та скасування постанов про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана в день її постановлення.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК