Справа № 295/2385/24
Суддя: Воробйова Т. А.
Дата ухвалення: 2024-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №295/2385/24
УХВАЛА

20.02.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Воробйова Т.А.,

розглянувши матеріали адміністративного позову

ОСОБА_1 ,

від імені якого діє адвокат Гайдащук Олександр Сергійович,

до Департаменту патрульної поліції України,

Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції,

про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просить скасувати постанову серії ДП18 №851653 від 31.12.2023, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.122 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 340,00 грн.

Розглянувши матеріали адміністративного позову суддя дійшов висновку, що позов підлягає залишенню без руху на підставі ст. 121, 123, 286 КАС України.

Згідно з ч.2 статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

До позовної заяви позивач долучив клопотання про поновлення строку на оскарження постанови, яке обґрунтоване тим, що ОСОБА_1 не було роз`яснено можливості та строки оскарження постанови поліцейського. У свою чергу останній, не маючи юридичної освіти та не будучи обізнаним у законодавстві України, усвідомив тільки зараз, що іншим способом, аніж як в судовому порядку, він не зможе захистити свої права, зокрема право на оскарження постанови поліцейського.

Відповідно до ч.1-4 ст. 121 КАС України, щодо поновлення та продовження процесуальних строків, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності було винесено 31.12.2023, та у постанові міститься підпис ОСОБА_1 про отримання її копії.

Так, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою своєчасного виконання учасниками адміністративного судочинства передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно використовувати свої права та ставитися до виконання своїх обов`язків.

Водночас, згідно п.п. 22-29 рішення ЄСПЛ у справі від 28.03.2006 року «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Тим не менше право доступу до суду не може бути обмеженим таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями. При цьому правила регулювання строків мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту. Згідно ж усталеної прецедентної практики ЄСПЛ закон повинен бути прогнозованим для учасників провадження.

Юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення не може бути визнана поважною причиною пропуску процесуального строку, оскільки не є такою, що пов`язана з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача на вчинення цих дій. Переважна більшість учасників судового процесу є юридично необізнаними, та такою підставою можливо обґрунтувати будь-яке зловживання процесуальними правами, що є неприпустимим.

Отже, наведені позивачем причини пропуску процесуального строку, встановленого КАС України для звернення до адміністративного суду, не можуть бути визнані судом поважними.

У відповідності до ч. 1, 2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для того, аби вказати інші підстави, за їх наявності, для поновлення строку.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позову долучено квитанцію про сплату судового збору від 14.02.2024 на суму 606,60 грн, відповідно до якої судовий збір сплачено на рахунок ГУК у м. Києві UA0026001.

Документу, що підтверджує сплату судового збору на рахунок Богунського районного суду м. Житомира, до якого подано позовну заяву, позивачем до позову не додано.

Таким чином, для усунення зазначеного недоліку, позивач має сплатити судовий збір у сумі 605,60 грн або ж зазначити у позові та підтвердити, подавши відповідні письмові докази, підстави звільнення від сплати судового збору.

Розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону № 3674-VI), що наразі становить 605,60 грн, який підлягає оплаті на рахунок: отримувач: ГУК у Жит.обл/Богун. р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37976485, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат), номер рахунку UA0006831, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Крім того, норами п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються, серед іншого, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, у позовній заяві не зазначено відомості про наявність або відсутність в учасників справи електронного кабінету.

Також, частиною 7 статті 161 КАС України передбачено, що до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Відповідно до ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Позивач долучив до адміністративного позову копію оскаржуваної постанови серії ДП18 №851653 від 31.12.2023, однак надана позивачем копія постанови неналежної якості, оскільки частина її реквізитів не придатна для читання.

Отже позивачу необхідно надати до суду копію оскаржуваної постанови належної якості, текст якої буде придатний для читання у повному обсязі.

У відповідності до абз.1 ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вищенаведених її недоліків.

Керуючись статтями 121, 123, 161, 286 КАС України, суд, -

у х в а л и в :

Адміністративний позов ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Гайдащук Олександр Сергійович, до Департаменту патрульної поліції України, Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків - протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку неусунення недоліків у встановлений строк, а також якщо вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, позовна заява буде повернута.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: Т.А. Воробйова