Справа № 580/1081/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

20 лютого 2024 року справа № 580/1081/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи № 580/1081/24 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18001, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

31.01.2024 вх.5672/24 позивач (представник позивача - адвокат Єрьоміна В.А. згідно ордеру серії АН №1328357) звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, просить: - визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області щодо відмови здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 відповідно до довідки Черкаського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від 05.01.2022 №ФР 44119 про розмір грошового забезпечення з 01.01.2018 до 31.03.2019; - зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки Черкаського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від 05.01.2022 №ФР 44119 про розмір грошового забезпечення з 01.01.2018 до 31.03.2019 з урахуванням виплачених сум.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених ч.6 ст.161 КАС України. Ухвалою суду від 05.02.2024 позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків, шляхом надання клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами на підтвердження причин поважності пропуску строку. Копія ухвали суду від 05.02.2024 скерована представнику позивача адвокату Єрьоміній В.А. та доставлена через підсистему «Електронний суд» в електронний кабінет 07.02.2024 (довідка про доставку електронного листа від 07.02.2024).

14.02.2024 вх. 8059/24 через підсистему «Електронний суд» від представника позивача адвоката Єрьоміної В.А. надійшла заява про поновлення процесуального строку на подання позову. Заява розглянута в перший робочий день після виходу судді з відпустки.

В обґрунтуванні заяви представник позивача зазначає, що предметом позову у справі є перерахунок пенсії позивача з 01.01.2018. У позовній заяві зазначає адвокат, що спеціальне законодавство у сфері соціального захисту - стаття 46 Закону № 1058-ІV визначає, що нараховані суми пенсії, не отримані з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів. Відповідно до частини другої статті 55 Закону № 2262-ХІІ нараховані суми пенсії, не отримані пенсіонером з вини органу Пенсійного фонду України, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів. Буквальне тлумачення наведених норм права дає підстави вважати, що ці норми закону стосуються нарахованих сум пенсій за минулий час, однак не виплачених з вини Пенсійного фонду України. Необхідними умовами застосування зазначених положень спеціального закону є факт нарахування сум пенсій за минулий час та доведеність вини пенсійного органу наявність протиправних дій або протиправної бездіяльності, наслідками яких стала невиплата сум пенсій. Покликаючись на висновки, викладені у постановах Верховного Суду у справі №420/8355/22, №560/5412/20, №460/100/21, №380/10073/20, №620/4707/22 щодо строків звернення до суду, представник позивача вказує безумовну наявність порушеного права позивача на отримання пенсії у розмірі, визначеному Законом, що не визнана відповідачем та у разі відмови у відкритті провадження, залишиться незахищеним на рівні національного судочинства. Адвокат стверджує: пенсія є джерелом доходів пенсіонера і власністю у правовідносинах у спорах, пов`язаних із стягненням неотриманої суми - можна розглядати питання застосування строків в ст.87 Закону України «Про пенсійне забезпечення», ст.46 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», ст.51 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби та деяких інших осіб». Відповідно до п.4 Порядку 45 «Про затвердження Порядку перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби та деяких інших осіб» перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинми другою і третьою статті 51 Закону. Належить застосуванню висновок ВПВС від 17.12.2019 у зразковій справі №160/8324/19.

Розглянувши заяву представника позивача про поновлення процесуального строку звернення до суду з позовом щодо перерахунку пенсії на підставі довідки станом на 05.03.2019 від 05.01.2022 №ФР 44119 про розмір грошового забезпечення з 01.01.2018 до 31.03.2019, суд доходить висновку не розмежування адвокатом сум нарахованої і не виплаченої та не нарахованої пенсії та про відсутність поважних причин пропуску строку та необґрунтованість клопотання з огляду на таке.

Верховний Суд у справі №420/8355/22 ЄДРСР 112325311 у справі щодо невиплати пенсії у зв`язку з припиненням з 01 липня 2016 року висновує: для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів (п.59); причина пропуску строку, за загальним правилом, може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, що безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, що виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) обставина виникла протягом строку, що встановлений законом або судом; 4) обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування (п.60); поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом або судом (п.61).

Клопотання представника позивача не містить покликання на одночасність умов визначених Верховним Судом у справі №420/8355/22, де предмет позову (припинення виплати пенсії) не є тотожним/подібним предмету у справі №580/1081/24 (не здійснення перерахунку з 01.01.2018 (на думку позивача) за довідкою про грошове забезпечення станом на 05.03.2019 за проведеного перерахунку з 01.04.2019.

Відповідно до ч.1 статті 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, що повинна неминуче настати (ч.2 ст.118).

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Згідно із ч.1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини другої якої, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

У вирішеній справі № 580/11629/23 щодо бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України у Черкаській області у здійсненні перерахунку та виплаті пенсії ОСОБА_1 позивач не використовував процедуру апеляційного оскарження та за наявної довідки станом на 05.03.2019 виданої Черкаським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки від 05.01.2022 № ФР44119 про розмір грошового забезпечення у справах не використовував право позивача, передбачене ч.1 ст.47 КАС України.

Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, що безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта.

Суд встановив, що 05.12.2024 ОСОБА_2 у справі № 580/11629/23 просив визнати протиправними дії відповідача щодо відмови позивачу в проведенні перерахунку та виплати пенсії з 01.04.2019 на підставі довідки Черкаського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки № ФР44119 від 05.01.2022, виданої станом на 05.03.2019. Суд задовольнив позов: визнав протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо не проведення перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 з 01.04.2019 на підставі довідки №ФР44119 від 05.01.2022, яка видана Черкаським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки, з урахуванням основних і додаткових видів грошового забезпечення; зобов`язав Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області провести перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з 01.04.2019 на підставі довідки №ФР44119 від 05.01.2022, яка видана Черкаським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки, з урахуванням основних і додаткових видів грошового забезпечення. (ЄДРСР 116580064).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно із цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі.

Верховний Суд у постанові від 13.03.2019 у справі №814/218/14 зазначив, що під зловживанням процесуальними правами варто розуміти форму умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; використанні наданих прав усупереч їхньому призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

Верховний Суд у справі №440/7433/21 зазначив, що у частині другій статті 45 КАС України наведений перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, який, однак, не є вичерпним, оскільки суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

Поновленню належать лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

Скаржнику недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; під час звернення до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду.

Триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24.02.2021 у справі № 800/30/17).

Позивач просить визнати протиправними дії відповідача щодо відмови здійснити перерахунок та виплату пенсії на підставі довідки від 05.01.2022 № ФР44119 про розмір грошового забезпечення за період з 01.01.2018 до 31.03.2019.

На обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначає, що перерахунок пенсії на підставі довідки від 05.01.2022 № ФР44119 має бути здійснений з 01.01.2018, а не з набранням 05.03.2019 законної сили рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 у справі №826/3858/18. Обставини щодо заявлених позовних вимог позивач обумовлює позицією Великої Палати Верховного суду у постанові від 09.06.2022 у справі №520/2098/19, проте з такими позовними вимогами позивач звернувся до суду лише 29.01.2024 (поштове відправлення 077), тобто із пропуском шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, починаючи з 01.01.2018. У позовній заяві додатково зазначає, що позивачеві здійснений перерахунок пенсії на підставі довідки від 05.01.2022 № ФР44119 про розмір грошового забезпечення з 01.04.2019 на виконання рішення суду.

Складовими елементами розумного строку є періоди (проміжки часу), протягом яких: 1) суд розглядає справу та приймає рішення; 2) здійснює перегляд судового рішення в апеляційному або касаційному порядку, приймає остаточне рішення у справі; 3) остаточне судове рішення набуває законної сили та може бути звернено до виконання; 4) судове рішення виконується.

Верховний Суд у справі № № 904/1775/18 ЄДРСР 86503917 висновує: під час перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, що були предметом розгляду під час ухвалення судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову. На відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину. Перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

У заяві від 18.09.2023 позивач покликається на висновки ВПВС у справі №520/2098/19 щодо обмеження виплати нарахованої пенсії. У позовній заяві і додатках до неї не йдеться про нараховану/перераховану, але не виплачену пенсію позивачеві, починаючи з 01.01.2018.

ВПВС у справі № 815/1226/18 розмежовує: пенсія стає «нарахованою» в момент призначення і залишається такою («нарахованою») до її чергової зміни. Водночас нараховані суми пенсії, не отримані з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів.

У справі №580/11629/23 суд встановив, що ОСОБА_1 є пенсіонером та отримує пенсію відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Черкаським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки направлено відповідачу довідку про розмір грошового забезпечення позивача №ФР44119 від 05.01.2022 станом на 05.03.2019. Позивач звернувся до відповідача із заявою від 10.10.2023, в якій просив здійснити перерахунок пенсії позивача виходячи з розміру грошового забезпечення вказаного в довідці.

Позивач, будучи обізнаним з 05.01.2022 року з відомостями довідки від 05.01.2022 №ФР44119, пропустив без поважних причин строк звернення до суду з вимогами у справі № 580/1081/24.

Отримання позивачем листа відповідача від 10.11.2023 у відповідь на заяву щодо перерахунку пенсії за довідкою від 05.01.2022 №ФР44119 станом на 05.03.2019, що врахована судами у справах № 580/11629/23 не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав з 01.01.2018, а свідчить лише про час, коли позивач/представник позивача почали вчиняти дії для здійснення перерахунку пенсії відповідно до довідки про розмір грошового забезпечення від 05.01.2022 №ФР44119, що видана станом не на 01.01.2018, а на 05.03.2023.

Верховний Суд у справі № 240/12017/19 ЄДРСР 95946021 зазначає: п. 36 - пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі; п.37 - з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. У такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Оскільки твердження у заяві до відповідача про перерахунок пенсії з 01.01.2018: «перерахунок пенсії на підставі довідки необхідно здійснити з 01.01.2018, а не з моменту набрання 05.03.2019 законної сили рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 у справі №826/3858/18», то суд доходить висновку, що позивач звернувся до суду із позовним вимогами з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, а подана представником позивача заява про поновлення строку звернення до суду з позовом не містить обгрунтування поважних причин пропуску строку, позаяк у заяві не наведені обставини і факти, що перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до суду.

В ухвалі без руху (ЄДРСР 116182843) суд зазначив про надання клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами на підтвердження причин поважності пропуску строку.

Оскільки станом на 20.02.2024 вимоги суду, що викладені в ухвалі суду від 05.02.2024 не виконані - не зазначені поважні причини пропуску строку, що мали місце непереборні обставин, перешкоди чи труднощі, що унеможливили своєчасне звернення до суду із цим позовом, клопотання надане без належних доказів на їх підтвердження і покликання на нерелевантну практику у справі № 420/8355/22 щодо поновлення строку не є підставою визнання судом поважності причин, то суд вважає клопотання не обгрунтованим. Обґрунтувань неможливості усунення недоліків позову у строк, встановлений судом, клопотань про продовження строку на усунення недоліків позову надано не було.

Покликаючись щодо строків на п.4 Порядку №45, адвокат не враховує підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких належать перерахунку з огляду на п.2 Порядку, затвердженого постановою КМУ від 13 лютого 2008 р. № 45.

Адвокат стверджує про застосування висновку ВПВС від 17.12.2019 у зразковій справі №160/8324/19 ЄДРСР 90228179, проте у цій справі не йдеться про відмову в підготовці та наданні довідки до Головного управління ПФУ як офіційного документа, тому покликання не є релевантним.

Згідно з частинами 1,2 статті 123 КАС України у разі якщо підстави, вказані у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу. Згідно з пунктом 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Суд у заяві від 14.02.2024 вх.8059/24 про поновлення процесуального спроку не встановив поважних причин пропуску строку для звернення до суду позивачем із вимогами про перерахунок пенсії з 01.01.2018 - підстав для поновлення строку за необгрунтованою заявою представника позивача у стабільних правовідносинах немає, тому доходить висновку відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України згідно з ч.2 ст.123 КАС України на виконання процесуальних повноважень повернути позовну заяву позивачу.

Суд звертає увагу на те, що згідно з приписами частини 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.2, 14, 45, 123, 160-161, 169, 241-243, 248, 256, 293-297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду за результатом розгляду заяви представника позивача від 14.02.2024 вх. 8059/24 у справі №580/1081/24.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, повернути позивачеві разом із доданими матеріалами.

Ухвала набрала законної сили відповідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 № 1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію ухвали направити позивачеві, представнику позивача.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА