Справа № 460/18248/23
Суддя: Н.С. Гудима
Дата ухвалення: 2024-02-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
щодо повернення заяви без розгляду
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гудими Н.С., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом
доГоловного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області
про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинення певних дій,
В провадженні суду перебувала справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинення певних дій.
Рішенням суду від 19.09.2023, яке набрало законної сили, позов задоволено. Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 підвищення до пенсії як непрацюючому пенсіонеру, що проживає на території радіоактивного забруднення, відповідно до ст.39 Закону України Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи у розмірі двох мінімальних заробітних плат, починаючи з 21.07.2023.

30.10.2023 позивачу видано виконавчі листи у справі.

Окремою ухвалою суду від 30.11.2023 задоволено заяву позивача про визнання протиправними дій суб`єкта владних повноважень на виконання судового рішення у справі №460/18248/23. Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області на виконання рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 19.09.2023 у справі №460/18248/23 щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 підвищення до пенсії відповідно до статті 39 Закону України Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, починаючи з 21.07.2023, виходячи з розрахунку прожиткового мінімуму, а не розміру мінімальної заробітної плати згідно із законом про Державний бюджет України на відповідний рік з урахуванням її зміни протягом року. Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області вжити заходи щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону при виконанні судового рішення. Установлено Головному управлінню Пенсійного фонду України в Рівненській області тридцятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання до суду доказів вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону при виконанні судового рішення.

28.12.2023 Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області подало відповідь на окрему ухвалу про вжиті заходи щодо виконання рішення суду, як того вимагає ч.5 ст. 249 КАС України.

05.02.2024 на адресу суду надійшла заява представника позивача про накладення штрафу за невиконання рішення суду від 19.09.2023 у справі №460/18248/23 та винесення окремої ухвали щодо корупційних дій посадових осіб Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області щодо невиконання рішення суду від 19.09.2023 та окремої ухвали від 30.11.2023, направлення окремої ухвали щодо таких корупційних дій до ДБР та НАБУ, зобов`язання ДБР та НАБУ внести відповідні відомості до ЄДРДР.

Ухвалою суду від 12.02.2024 вказану заяву представника позивача повернуто заявнику без розгляду як безпідставну та необґрунтовану.

19.02.2023 представник позивача подав до суду заяву, в якій просить розглянути звіт щодо виконання окремої ухвали суду від 30.11.2023 з викликом сторін справи та наданням пояснень щодо виконання ухвали та затвердити звіт щодо виконання окремої ухвали від 30.11.2023.

Розглянувши подану заяву, суд зазначає таке.

Статтею 382 КАС України передбачений судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах.

Відповідно до ч.1 та 2 ст. 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Системний аналіз викладених норм свідчить, що судовий контроль за виконанням судових рішень здійснюється судом шляхом зобов`язання надати звіт про виконання судового рішення, розгляду поданого звіту про виконання судового рішення, а в разі неподання такого звіту - встановленням нового строку для подання звіту та накладенням штрафу. Для застосування наведених процесуальних заходів мають бути наявні відповідні правові умови.

Правовою підставою для зобов`язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення є наявність об`єктивних підтверджених належними і допустимими доказами підстав вважати, що за відсутності такого заходу судового контролю рішення суду залишиться невиконаним або для його виконання доведеться докласти значних зусиль.

Така позиція суду узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними ухвалах від 16.09.2020 та від 12.01.2022 у справі №826/9960/15 (№11-1403апп18).

Водночас, крім зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення, накладення штрафу (стаття 382 КАС України), КАС України передбачає ще один (окремий) вид судового контролю за виконанням судового рішення, а саме: визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду (стаття 383 КАС України).

Так, ч.1 ст.383 КАС України передбачено, що особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

В силу вимог ч.6 ст.383 КАС України за відсутності обставин протиправності відповідних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень - відповідача та порушення ним прав, свобод, інтересів особи-позивача, суд залишає заяву без задоволення. За наявності підстав для задоволення заяви суд постановляє ухвалу в порядку, передбаченому статтею 249 цього Кодексу.

При цьому, положення ст.383 КАС України не передбачають дій суду після подання суб`єктом владних повноважень відповіді про виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі.

Суд зауважує, що слід розмежовувати звернення з заявами в порядку ст.382 і ст.383 КАС України, позаяк наслідки їх розгляду судом є різними.

Встановлення статтями 382 - 383 КАС України різних способів судового контролю за виконанням рішень судів зумовлює і різні процесуальні форми реалізації позивачем права на ініціювання того чи іншого способу судового контролю. Законодавцем встановлено не лише відмінні правила подання та розгляду заяв в порядку ст.382, ст. 383 КАС України, але й розмежовано повноваження суду щодо прийняття до розгляду цих процесуальних питань.

Так, розглядаючи заяву в порядку ст.382 КАС України, суд вправі зобов`язати суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання рішення суду та за наслідком оцінки звіту ухвалити рішення про прийняття звіту, накладення штрафу на керівника суб`єкта владних повноважень або встановлення нового строку для подання звіту.

Натомість, за результатом розгляду заяви в порядку ст. 383 КАС України суд приймає рішення про залишення її без задоволення або постановляє окрему ухвалу на підставі ст.249 КАС України.

За правилами ч.5 ст. 249 КАС України з метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Як свідчать матеріали справи, позивач у даній справі звертався до суду з заявою в порядку ст.383 КАС України, за наслідками якої судом прийнято окрему ухвалу від 30.11.2023. Водночас, іншу заяву позивача, подану в порядку ст.382 КАС України, ухвалою суду від 12.02.2024 повернуто йому без розгляду.

З огляду на наведене, правові підстави для розгляду і надання оцінку звіту відповідача у суду відсутні, позаяк такого відповідачем в розумінні ст. 382 КАС України не подавалося. А подана відповідачем відповідь на окрему ухвалу від 30.11.2023 про вжиті заходи щодо виконання рішення суду не підлягає розгляду судом, оскільки такий розгляд не передбачений нормами КАС України.

В силу вимог ч.2 ст.167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Зважаючи на встановлені обставини, заява позивача про розгляд та затвердження звіту підлягає поверненню йому без розгляду як така, що є очевидно безпідставною та необґрунтованою.

Керуючись статтями 167, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву представника позивача про розгляд та затвердження звіту повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складений 20 лютого 2024 року

Суддя Н.С. Гудима