Справа № 160/30196/23
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2024-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
при секретарі: Мартіросян Г.А.,
УСТАНОВИВ:
17.11.2023 року через підсистему Електронний суд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСПОЛІН ПЛЮС» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, у якій позивач просить:
- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ІСПОЛІН ПЛЮС» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості;
- встановити судовий контроль за виконанням рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду у порушеній справі, за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСПОЛІН ПЛЮС» до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, шляхом зобов`язання Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, протягом 10-ти календарних днів з моменту набрання даним рішенням суду законної сили надати суду звіт про його виконання у відповідності до вимог ст. 382 КАС України.
Ухвалою суду від 22.11.2023 року позовну заяву було залишено без руху, з підстав передбачених ст.ст. 160,161 КАС України.
27.11.2023 року позивачем усунуті недоліки позовної заяви.
Також, ухвалою суду від 30.11.2023 року витребувано у відповідача належним чином засвідчені додаткові докази по справі, зокрема:
- всі наявні матеріали, які послугували підставою для прийняття оскаржуваних рішень та інші докази щодо суті спору.
12.12.2023 року відповідач надав до суду відзив на позовну заяву позивача, разом із витребуваними судом доказами по справі. Також долучив клопотання про розгляд справи в порядку загального провадження.
13.12.2023 року судом на розгляд ставилася питання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.
12.01.2024 року оголошено перерву у підготовчому засіданні, наступне підготовче засідання призначено на 24.01.2024 року.
22.01.2024 року відповідачем подані до суду додаткові пояснення у справі.
24.01.2024 року закінчено підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті на 24.01.2024 року.
24.01.2024 року оголошено перерву у судовому засіданні, наступне судове засідання призначено на 08.02.2024 року.
08.02.2024 року податковим органом подано заяву про заперечення проти розгляду справи в порядку письмового провадження.
Відповідно до частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні.
08.02.2024 року фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі частини четвертої статті 229 КАС України.
Суд перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.
Частиною четвертою статті 243 КАС встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржувані рішення відповідача порушують права та інтереси позивача, оскільки його внесення до переліку ризикових надає контролюючому органу беззаперечну підставу для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних.
Відповідачем не надано матеріалів, на підставі яких позивача як платника податків віднесено до такого переліку ризиковості платника податку.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач, ГУ ДПС у Дніпропетровській області надав суду відзив на позовну заяву, у якому просить суд відмовити у задоволенні позову, оскільки використання контролюючим органом податкової інформації наявної в інформаційних системах ДПС або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання у певних спосіб здійснення податкового контролю, зокрема, віднесення позивача до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань, безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку таких платників які відповідають критеріям ризиковості без прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних / розрахунків коригувань не порушує права та інтереси позивача.
Позивача включено до переліку ризикових платників податку, оскільки відповідачем встановлено операції з придбання (продажу) товарів (послуг) у платників податків з ознаками ризиковості, а саме: ТОВ «ЛІКЕА», ТОВ ВФ «КОРНЕР-ПАК», ТОВ «ЩЕДРА ЗЕМЛЯ», ТОВ «ІРАДА ФУД КОМПАНІ», ТОВ «СТС-ГРУП», ПНВФ «АКЦЕНТ», ТОВ «ОМЕГАБІД ЛТД», ФГ «ТАВРІЙСЬКА ЯГОДА», ТОВ «ПОЛІ-С», ТОВ «КУЛ ФІШ», ТОВ «НВП ПОЛОВОЧТОРГ», ТОВ «ОПТАТРЕЙД», ТОВ «СОЛКЕДЕРС», ТОВ «АРТ СТРОЙ», ТОВ «ЛІВАЙН ТОРГ», ТОВ «БЛЕТОН», ТОВ «ЄВРО СМАРТ ПАУЕР», ТОВ «ПОЛТАВРИБА», тощо.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Суд, дослідив матеріали справи, з`ясував всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінив докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізував застосування норм матеріального та процесуального права, встановив таке.
Згідно з зареєстрованими видами економічної діяльності ТОВ «ІСПОЛІН ПЛЮС» здійснює такі види діяльності: - код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; - код КВЕД 46.17 Діяльність посередників у торгівлі продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; - код КВЕД 82.92 Пакування; - код КВЕД 52.10 Складське господарство код КВЕД 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; та інші.
У рамках вказаних напрямків діяльності ТОВ «ІСПОЛІН ПЛЮС» займається оптовою торгівлею продуктів харчування, тощо, а також є імпортером сухофруктів виробника GREEN DESERT.
Також в рамках вказаних напрямків діяльності ТОВ «ІСПОЛІН ПЛЮС» надає послуги складського зберігання та транспортні послуги.
ТОВ «ІСПОЛІН ПЛЮС» приймає активну участь у тендерних закупівлях.
Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, через наступні типи операції придбання/ постачання, а саме:
- постачання по здійсненню господарської операції з 08.01.2020 р. по 18.05.2021 р., по коду згідно з УКТЗЕД 2005, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 13535033;
- постачання по здійсненню господарської операції з 08.01.2020 р. по 18.05.2021 р., по коду згідно з УКТЗЕД 2007, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 13535033;
- придбання по здійсненню господарської операції з 31.01.2020 р. по 18.10.2020 р., по коду згідно з УКТЗЕД 0207, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 35924640;
- придбання по здійсненню господарської операції з 16.12.2020 р. по 18.12.2020 р., по коду згідно з УКТЗЕД 4819, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 42919345;
- придбання по здійсненню господарської операції з 05.08.2020 р. по 19.09.2020 р., по коду згідно з УКТЗЕД 2002, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 30983056;
- постачання по періоду здійснення господарської операції з 08.01.2020 р. по 18.05.2021 р., по коду згідно з УКТЗЕД 2005, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 13535033, дата включення платника податку заподіяного в ризиковій операції від 08.12.2021 р.;
- постачання по періоду здійснення господарської операції з 08.01.2020р. по 18.05.2021 р., по коду згідно з УКТЗЕД 2007, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 13535033 від 08.12.2021 р.;
- придбання по періоду здійснення господарської операції з 31.01.2020р. по 18.10.2020 р., по коду згідно з УКТЗЕД 0207, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 35924640 від 17.02.2021 р.;
- придбання по періоду здійснення господарської операції з 16.12.2020р. по 18.12.2020 р., по коду згідно з УКТЗЕД 4819, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 42919345 від 07.09.2021 р.;
- придбання по періоду здійснення господарської операції з 05.08.2022р. по 19.09.2022 р., по коду згідно з УКТЗЕД 2002, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 30983056 від 11.11.2022 р.;
- придбання по періоду здійснення господарської операції з 27.07.2023р. по 31.07.2023 р., по коду згідно з УКТЗЕД 0202, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 44999726 від 18.08.2023 року.
Задля спростування інформації, сказаною відповідачем, відносно позивача, останніми були надані письмові пояснення та первинні документи щодо спірних господарських операцій.
Так, згідно матеріалів справи, одним з контрагентів позивача є ТОВ «ЛІКЕА» (ЄДРПОУ 4335620), з яким було укладено господарське зобов`язання, згідно з договором купівлі-продажу №2708 НК/21 від 27.08.2021 року.
Також контрагентом позивача є ТОВ ВФ «Корнер-ПАК», згідно із договором №1/12 купівлі продажу від 02.01.2020 року.
Контрагентом позивача також є ТОВ «Щедра Земля», про що свідчить складена між Сторонами податкова накладна № 8 від 29.12.2020 р., на загальну суму коштів, що підлягають сплаті, з урахуванням податку на додану вартість 334 488, 00 грн. щодо поставки товару Покупцю ТОВ «ІСПОЛІН ПЛЮС» - «рис крупа».
Також, судом встановлено, що між позивачем та його контрагентом, ТОВ «ІРАДА ФУД КОМПАНІ», було укладено господарські зобов`язання щодо поставки товару, згідно з укладеними зареєстрованими ПН.
Між позивачем та його контрагентом, ТОВ «СТС-ГРУП» було укладено господарське зобов`язання щодо поставки та прийняття товару «мінеральна вода» та «питна вода», згідно з зареєстрованими ПН.
Між позивачем як Покупцем та контрагентом ПНВФ «Акцент» як Постачальником, було укладено господарські взаємовідносини з приводу поставки товару «паста томатна», згідно з складеною та зареєстрованою Постачальником, контрагентом позивача ПН № 3 від 05.08.2022 року.
Між позивачем та його контрагентом, ТОВ «ОМЕГАБУД ЛТД», було укладено господарське зобов`язання щодо поставки товару: «плівка ПВХ», згідно з зареєстрованими ПН.
Між позивачем та його контрагентом ФГ «ТАВРІЙСЬКА ЯГОДА», було укладено господарське зобов`язання з приводу поставки товару «капуста» згідно з договору №06/10/20-1 купівлі продажу від 06.10.2020 року.
Між позивачем та його контрагентом, Постачальником ТОВ «ПОЛІ-С», було укладено господарське зобов`язання щодо поставки з боку Постачальника на адресу Покупця позивача, товару «яйце куряче С2», про що свідчить зареєстрована Постачальником, контрагентом позивача, ПН, договір про закупівлю № 14, тощо.
Між позивачем та його контрагентом, ТОВ «КУЛ ФІШ», було укладено господарське зобов`язання щодо поставки товару «хек с/м тушка 300-500», «риба минтай», про що свідчить зареєстрована постачальником-контрагентом позивача, ПН.
Між позивачем та його контрагентом, ТОВ «НВП ПОЛОВОЧТОРГ», було укладено господарське зобов`язання щодо поставки товару «плівка стрейч посилена в рулонах», яку було поставлено з боку контрагента, на адресу позивача, про що свідчить зареєстровані та складені ТОВ «НВП ПОЛОВОЧТОРГ», як Постачальником, ПН.
Між позивачем та ТОВ «ОПТА ТРЕЙД» було укладено зобов`язання щодо поставки товару «гофроящик 395х200х95 бурий», про що свідчить зареєстрована Постачальником, ТОВ «ОПТА ТРЕЙД» ПН, договір поставки, тощо.
Між позивачем та його контрагентом ТОВ «СОЛКЕДЕРС», було укладено господарське зобов`язання щодо поставки від Постачальника ТОВ «СОЛКЕДЕРС» на адресу позивача як Покупця товару «мішки сітчасті 30*47», про що свідчить зареєстровані ПН, договір № 29/06/2021 від 29.06.2021 року.
Між позивачем та його контрагентом, ТОВ «АРТ СТРОЙ», було укладено господарське зобов`язання щодо поставки на адресу позивача як Покупця від Постачальника ТОВ «АРТ СТРОЙ», товару «стіл комп`ютерний», «тумба приставна», «пенал для документів», «тумба мобільна», «тумба для принтера», згідно із зареєстрованими ПН.
Між позивачем та його контрагентом, ТОВ «ЛІВАЙН ТОРГ», ТОВ «ЛІВАН ТОРГ м.Дніпро, вул. Святослава Хороброго 27, було укладено господарське зобов`язання щодо поставки товару «бензин А-95», відповідно до якого ТОВ «ЛІВАЙН ТОРГ» поставив позивачу відповідний товар, згідно з зареєстрованими ПН.
Між позивачем та його контрагентом, ТОВ «БЛЕТОН», було укладено господарське зобов`язання щодо поставки позивачу як Покупцю від ТОВ «БЛЕТОН» як Постачальника товару «яловичина блочна заморожена одно сортова», через що контрагентом позивача як Постачальника було складено та зареєстровані податкові накладні.
Між позивачем та його контрагентом, ТОВ «ЄВРО СМАРТ ПАУЕР», було укладено взаємовідносини щодо поставки товару від Постачальника ТОВ «ЄВРО СМАРТ ПАУЕР» товару «рідина EcoBlue» по паливним карткам», через що контрагентом позивача, було складено та зареєстровано податку накладну №1500386 від 15.05.2023 року.
Між позивачем та його контрагентом, ТОВ «ПОЛТАВРИБА» було укладено господарське зобов`язання щодо поставки товару Постачальником ТОВ «ПОЛТАВРИБА» на адресу Покупця позивача «хек морожений», «мінтай», «скумбрія», «оселедець», через що контрагентом позивача, як Постачальником було укладено податкові накладні.
На підтвердження реальності здійснення вказаних господарських операцій із вказаними вище контрагентами, позивачем до матеріалів справи було долучено копії первинних бухгалтерських документів, які у тому числі надавались податковому органу.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладених в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються нормами Податковим кодексом України (далі - ПК України).
Згідно пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно підпункту 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України передбачено, що податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
Відповідно до пункту 71.1 статті 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Згідно пунктів 74.1, 74.3 статті 74 Податкового кодексу України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Згідно з п.201.1 ст.201ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з пунктом 201.16 статті 201 реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України №1165 Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11 грудня 2019 року, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).
Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
Відповідно до п.2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.
Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.
Згідно з п. 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку № 1165).
Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.
Додатком 1 до Порядку № 1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування
Відповідно до пункту 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції.
У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/ не надані платником податку, який може/ які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:
виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;
відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Додатком № 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (з урахуванням змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2022 р. №1428).
Так, у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку зазначається код (коди) податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Наказом ДПС України від 11.01.2023 року №17 «Про затвердження довідника кодів податкової інформації» затверджено довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, а саме:
01 - постачання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання;
02 - придбання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання;
03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;
04 - постачання товарів, відмінних від придбаних, за відсутності умов та/або матеріальних ресурсів для виробництва таких товарів;
05 - постачання товарів платнику(ам) податку, який(і) здійснює(ють) постачання товарів, відмінних від придбаних;
06 - платник податку задіяний у здійсненні групою платників податку, у тому числі щодо яких прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, циклу операцій один з одним щодо придбання/реалізації одного й того ж товару/послуги для формування штучного обсягу такого товару/послуги;
07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції);
08 - постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку (сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або придбання пального, мінеральних добрив, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок;
09 - відсутня/анульована ліцензія, видана органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво та/або торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1, 215.3.2, 215.3.31 та 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 Податкового кодексу України;
10 - у податковій звітності платника податку не відображені доходи, нараховані та виплачені самозайнятим та/або фізичним особам за виконані роботи чи надані послуги;
11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;
12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;
13 - придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;
14 - постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (?накл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку;
15 - постачання/придбання товарів з обмеженим терміном придатності за відсутності їх реалізації та/або переробки, та/або відповідних засобів зберігання, та/або придбання послуг оренди відповідних основних засобів;
16 - наявність інформації щодо застосування до платника податку спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) відповідно до прийнятих рішень Ради національної безпеки і оборони України, введених у дію указами Президента України;
17 - наявність інформації щодо застосування до засновників/посадових осіб платника податку спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) відповідно до прийнятих рішень Ради національної безпеки і оборони України, введених у дію указами Президента України;
18 - керівник та/або особа, яка має право підпису (посадова особа платника податку), є особою, яка займає аналогічну посаду більше ніж у п`яти (включно) платників податку.
Згідно з додатком 4 Порядку № 1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.
З урахуванням викладеного, суд зауважує, що законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.
Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.
При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.
При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
Надаючи оцінку аргументам сторін та застосуванні норм права у спірних правовідносинах суд виходить з таких мотивів.
Як встановлено матеріалами справи, що Комісією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняті спірні рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку відповідно до п. 8 Критерії ризиковості платника податку.
У той же час, оскаржувані рішення не містять жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.
У якості доказів, на підставі яких винесені оскаржувані рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, відповідачем надано копії аналітичних довідок та інформаційних довідок, а також схему руху ПДВ, у яких лише міститься інформація про здійснення операцій позивачем з суб`єктами господарювання, стосовно яких прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості.
Таким чином висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку ґрунтується лише на інформації контролюючого органу, в тому числі і на тому, що серед контрагентів позивача є суб`єкти господарювання, які здійснюють сумнівні господарські операції.
Слід вказати, що негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагентів.
Разом з тим, відповідачем як суб`єктом владних повноважень доказів на підтвердження зазначеної інформації суду не надано.
Доказів того, що контролюючий орган досліджував обставини господарської діяльності позивача станом на момент прийняття оскаржуваних рішень, до суду не надано.
Також відповідачем не надано суду доказів на підтвердження фактичної відсутності у контрагента позивача об`єктивної неможливості здійснення господарської діяльності з надання послуг, адже у комерційній діяльності виконання послуг не завжди вимагає наявності власних основних засобів, значної кількості персоналу, оскільки наявна можливість укладення договорів оренди, найму, тощо.
Доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийнятті оскаржувані рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем також суду надано не було.
При цьому, будь-яких доказів на підтвердження податкової - інформації ні під час виникнення даних правовідносин, ні під час розгляду судом цієї справи, на підставі якої прийняті оскаржувані рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, податковим органом надано не було, як і не надано доказів того, що відповідач вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку отриманої інформації шляхом направлення відповідного запиту платнику.
З урахуванням викладеного, суд вважає, що відповідач не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості, а відтак, рішення комісії
Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, яка передбачає економічну виправданість дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність у бухгалтерській та податковій звітності платника.
Зазначена правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеному у постанові від 23 липня 2020 року у справі №240/6806/17.
За вказаних обставин оскаржувані рішення відповідача є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.
Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Отже, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання ГУ ДПС у Дніпропетровській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Оцінюючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, а також обставини, встановлені у ході судового розгляду справи, суд дійшов висновку, що, позовні вимоги підлягають задоволенню.
Щодо доводів позивача про застосування положень ст. 382 КАС України.
Відповідно до ч.1 ст.382 КАС України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.
Отже, встановлення судового контролю за виконанням судового рішення є правом, а не обов`язком суду.
На теперішній час, суд не знаходить підстав для встановлення судового контролю за виконанням рішення суб`єктом владних повноважень, враховуючи, що у суду не має достатніх підстав вважати, що відповідач буде перешкоджати його виконанню або ухилятися від цього, після набрання рішенням законної сили.
VІІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Закон України Про судоустрій і статус суддів встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
Відповідно до статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі "Серявін та інші проти України"(п.58) суд вказує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Отже, з урахуванням вищевикладеного, та з системного аналізу матеріалів справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСПОЛІН ПЛЮС» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування рішень.
Щодо розплоду судових витрат.
Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до приписів статті 139 КАС України, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 5368,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись статтями 205, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
УХВАЛИВ:
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСПОЛІН ПЛЮС» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити.
Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю ІСПОЛІН ПЛЮС з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ІСПОЛІН ПЛЮС» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області сплачені позивачем судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у сумі 5368,00 гривень.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 08.02.2024 року.

Суддя В.В. Ільков