Справа № 240/30247/23
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

16 лютого 2024 року м. Житомир справа № 240/30247/23

категорія 111030600

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Лавренчук О.В., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Техпром-Енергомаш" до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Техпром-Енергомаш" (далі - позивач, Товариство) 18.10.2023 (відмітка на поштовому конверті) звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України у якому просить визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Житомирській області з питань зупинення реєстрації пн/рк в ЄРПН від 07.02.2023 податкової накладної №2 від 21.11.2022; зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну №2 від 21.11.2022.

Ухвалою суду від 27 жовтня 2023 року позовну заяву залишено без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

До суду 02.02.2024 надійшла заява про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду. В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду представник позивача вказує, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Техпром - Енергомаш оскаржило рішення комісії Головного управління ДПС у Житомирській області про відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН від 07.02.2023 №8223329/44045412 в адміністративному порядку згідно ст. 56 ПК України, шляхом подання скарги від 10.02.2023 № до Державної податкової служби України. Враховуючи те, що Товариство жодних рішень за результатами розгляду скарги не отримувало, позивач через свого представника звернувся до ДПС України із адвокатським запитом від 17.08.2023 за вих. №07/23 з вимогою повідомити про прийняте рішення за результатами розгляду скарги ТОВ "Техпром-Енергомаш". Державна податкова служба України розглянула адвокатський запит та надіслала відповідь разом з рішенням за результатами розгляду скарги позивача щодо рішення про відмову у реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних від 17.02.2023. Товариство вважає, що строк звернення до суду необхідно обчислювати з дня коли платник податків дізнався про прийняте рішення та ознайомився з його змістом, а саме з дати отримання листа ДПС України від 14.09.2023 про надіслання рішення за результатами розгляду скарги Позивача на рішення ГУ ДПС у Житомирській області про відмову у реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних від 07.02.2023 №8223329/44045412 датоване 17.02.2023 за №16417/44045412/2. Окрім того, представник позивача зазначає, що на момент оскарження Товариством рішення комісії про відмову в реєстрації ПН/РК в Єдиному податкових накладних від 07.02.2023 №8223329/44045412 в адміністративному згідно ст. 56 ПК України, шляхом подання скарги до ДПС України директором та засновником Товариства з обмеженою відповідальністю Техпром - Снергомаш була ОСОБА_1 , однак рішенням учасника Товариства з від 18.08.2023 року за №1 ОСОБА_1 було звільнено з посади директора товариства з 18.08.2023. В свою чергу цим же рішенням було призначено нового директора Товариства яким став ОСОБА_2 , з 21.08.2023. Представник позивача вказує, що новопризначений директор Товариства ніяким чином не міг знати про наявність податкових накладних реєстрацію яких було зупинено рішенням ГУ ДПС у Житомирській області від 07.02.2023 за №8223329/44045412, а тим більше про наявність рішення ДПС України за результатами розгляду скарги. Про наявність рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 17.02.2023 №16417/44045412/2 Товариство на чолі з новопризначеним директором дізнався з дати отримання листа ДПС України від 14.09.2023. Товариство з обмеженою відповідальністю "Техпром - Енергомаш вважає, що строк звернення до суду необхідно обчислювати з дня коли платник податків дізнався про прийняте рішення та ознайомився з його змістом, а саме з дати отримання листа ДПС України від 14.09.2023 про надіслання рішення за результатами розгляду скарги Позивача на рішення ГУ ДПС у Житомирській області про відмову у реєстрації ПН/РК в ЄРНП від 07.02.2023 №8223329/44045412 датоване 17.02.2023 за №16417/44045412/2. Просить поновити строк звернення до суду.

У період із 01.02.2024 по 09.02.2024 (включно) головуюча у справі суддя перебувала на лікарняному.

Суд, розглянувши заяву представника позивача про поновлення строку звернення до суду, зазначає наступне.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Згідно з частиною 4 статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права у судовому порядку, є Податковий кодекс України. Статтею 56 ПК України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів.

Відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Згідно з пунктом 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Пунктом 102.2 статті 102 ПК України визначені випадки, коли грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.

Отже, пунктом 56.18 статті 56 ПК України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу.

У той же час зміст правовідносин щодо реєстрації податкової накладної, у яких ризики порушення норм податкового законодавства несе не лише особа, яка зобов`язана забезпечити реєстрацію податкової накладної в ЄРПН, не дозволяє поширити на них порядок і строки оскарження рішень суб`єкта владних повноважень, визначені пунктом 56.18 статті 56 ПК України, а саме - оскарження у будь-який момент після отримання такого рішення в межах 1095 днів, що дає підстави вважати, що встановлена у пункті 56.18 статті 56 ПК України можливість оскаржити "інше рішення контролюючого органу" у будь-який момент після отримання такого рішення не стосується рішень Комісії контролюючих органів щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань до податкових накладних або відмови у їх реєстрації.

Норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною нормою, яка регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору.

Інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 11.10.2019 у справі № 640/20468/18 та від 26.11.2020 у справі 500/2486/19.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 11 жовтня 2019 року у справі №640/20468/18 зазначив, що строк, визначений у пункті 102.1 статті 102 ПК України, є строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду. Між правовою природою матеріально-правового строку давності в податкових правовідносинах та процесуального строку звернення до адміністративного суду є сутнісна різниця, а тому помилковим є ототожнення їх призначення при використанні.

Від зазначеного вище правового висновку Верховний Суд не відходив.

Згідно з матеріалами справи предметом даного адміністративного позову є визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Житомирській області, яка діє у складі Головного управління ДПС у Житомирській області та приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації.

Таким чином, у даному випадку підлягають застосуванню саме норми Кодексу адміністративного судочинства України, а не ПК України щодо строків позовної давності.

Водночас, рішення відповідної Комісії ГУ ДПС у Житомирській області (Комісії регіонального рівня) від 07.02.2023 №8223329/44045412 про відмову у реєстрації податкової накладної № 2 від 21.11.2022 було оскаржено позивачем в адміністративному порядку шляхом подання 10.02.2023 скарги до ДПС України (Комісії центрального рівня).

Отже, строк звернення до суду в даному випадку становить шість місяців з моменту звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Оскільки позивач скористався процедурою адміністративного оскарження даного рішення, тому останнім днем на подання позовної заяви є 11.08.2023.

До суду з даним позовом позивач звернувся 18.10.2023, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

Суд зауважує, що отримання позивачем відповіді на запит не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

Окрім того, зміна керівництва Товариства відбулась 18.08.2023, тобто після закінчення строку звернення до адміністративного суду (11.08.2023), а тому необізнаність нового директора Товариства не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Згідно з частиною першою статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли вказаним Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Щодо поважності наведених позивачем причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Разом з цим, позивачем не зазначено жодних обставин, які були об`єктивно непереборними, такими, що не залежали від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду з даним позовом.

Згідно з приписами частин 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Приписами ч. 8 ст. 169 КАС України встановлено, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Техпром-Енергомаш" до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.В. Лавренчук