Справа № 440/2232/23
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2024-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2024 р.Справа № 440/2232/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Жигилія С.П. , Присяжнюк О.В. ,

за участю секретаря судового засідання Юрченко Д.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Сумській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 03.08.2023 (головуючий суддя І інстанції: Т.С. Канигіна, повний текст складено 14.08.23 року) по справі № 440/2232/23

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Сумській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнень, просив:

- визнати протиправними та скасувати накази Головного управління Національної поліції в Сумській області:

від 08.12.2022 №780 в частині звільнення ОСОБА_1 з займаної посади;

від 20.02.2023 №73о/с "По особовому складу", яким ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області - начальника слідчого відділу з 21.02.2023;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Сумській області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 21.02.2023 по день ухвалення рішення.

В обґрунтування позову зазначив, що відповідачем безпідставно притягнуто його до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни, а саме: керування заступником начальника Сумського районного управління поліції ГУ НП в Сумській області - начальником слідчого відділу полковником поліції ОСОБА_1 транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, що призвело до дорожньо-транспортної пригоди.

Вказував, що лише був свідком дорожньо-транспортної пригоди, яка сталась поза межами робочого часу та не під час виконання ним службових обов`язків. Зауважував, що в день ДТП за кермом транспортного засобу не перебував, був у тверезому стані, що підтверджується висновком медичного закладу "ОКМЦ соціально небезпечних захворювань" від 01.12.2022, зробленого за наслідками огляду позивача.

Вважав, що підтвердженням перебування ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння під час ДТП, може бути притягнення останнього до адміністративної відповідальності у передбаченому законом порядку згідно з рішенням суду, яке набрало законної сили на момент винесення наказу про звільнення. Однак судове рішення, яким би підтверджувались зазначені обставини відсутнє.

З урахуванням наведеного, зазначав про недоведеність ГУ НП в Сумській області вчинення ним дисциплінарного проступку і, як наслідок, безпідставне притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 03.08.2023 позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Сумській області від 08.12.2022 №780 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських ГУНП".

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Сумській області від 20.02.2023 №73о/с "По особовому складу".

Поновлено ОСОБА_1 на посаді заступника начальника Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області - начальника слідчого відділу з 21.02.2023.

Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Сумській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 21.02.2023 по 03.08.2023 у розмірі 153 712,28 грн.

Допущено негайне виконання рішення суду в частині поновлення з 21.02.2023 ОСОБА_1 на посаді заступника начальника Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області - начальника слідчого відділу та в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Сумській області середнього заробітку в межах суми стягнення за один місяць.

Головне управління Національної поліції в Сумській області (далі - відповідач), не погодившись із судовим рішенням, подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, що призвело до неправомірного висновку, просило скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що суд першої інстанції надав невірну оцінку доказам в підтвердження вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, не зазначив підстав неврахування правових висновків Верховного Суду у подібних правовідносинах, викладених у постановах від від 26.11.2020 у справі № 580/1415/19, від 07.07.2022 у справі № 460/5545/20, від 22.09.2022 у справі № 420/4977/20, від 12.07.2023 у справі № 200/3459/22.

Вказує, що за наслідками службового розслідування у діях ОСОБА_1 встановлено ряд порушень, а саме перешкоджання поліцейським УПП виконувати їх службові обов`язки, ненадання допомоги працівникам УПП у встановленні обставин дорожньо-транспортної пригоди, що мала б суттєве значення у справі, неналежну поведінку в присутності підлеглого та інших поліцейських, невжиття заходів щодо належного вивчення матеріалів ЄО Сумського РУП від 13.10.2022 № 44659, від 02.11.2022 №47582, від 20.11.2022 № 50646, від 04.11.2022 № 47923, від 16.11.2022 №49877, від 26.11.2022 № 39402, від 03.11.2022 № 47808, від 03.11.2022 № 47847, 47851 з ознаками кримінального правопорушення, незабезпечені невідкладного, але не пізніше 24 годин після надходження повідомлення про кримінальне правопорушення, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; неналежну організацію виконання покладених на підпорядкований підрозділ завдань, які свідчать вчинення ним дисциплінарного проступку.

Вважає безпідставними врахування судом першої інстанції пояснень свідка ОСОБА_2 , який пояснив про виконання позивачем усіх прохань працівників поліції під час встановлення обставин ДТП, що трапилась 01.12.2022, не намагання останнього залишити місце події, оскільки останні спростовуються відеозаписом з нагрудної камери працівників поліції.

Також, суд першої інстанції залишив поза увагою і наявність рішення Зарічного районного суду м. Суми від 15.12.2022 у справі № 591/6285/22, яке набрало законної сили про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 124, ч. 1 ст. 130 КУпАП.

На думку апелянта, відеозаписом, поясненнями свідків ДТП та судовим рішенням доведені обставини порушення позивачем Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, наказу від 12.04.2022 № 199 "Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни поліцейськими ГУНП в Сумській області в умовах воєнного стану", наказу від 02.02.2021 № 198 "Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни в структурних підрозділах ГУНП в Сумській області".

Також, зазначає, що суд першої інстанції не надав жодної оцінки порушенню позивачем вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, пп. 8 п. 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, п. 8 абз. 3 розділу II Посадової інструкції, що виразилось у невжитті заходів щодо належного вивчення матеріалів ЄО Сумського РУП з ознаками кримінального правопорушення, незабезпеченні невідкладного, але не пізніше 24 годин після надходження повідомлення про кримінальне правопорушення, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування, пославшись на порушення процедури розгляду вказаного питання.

Висновки суду щодо порушення процедури проведення службового розслідування щодо порушень, не пов`язаних з ДТП з огляду на не видання нового наказу про проведення службового розслідування є необґрунтованими, оскільки підставою для видання такого наказу є інше дисциплінарне правопорушення, вчинене поліцейським вже після розпочатого службового розслідування, однак якщо дисциплінарні порушення вчиненні до його початку, проводиться одне службове розслідування, що і мало місце у спірних правовідносинах.

Крім того, вказує про помилковість висновків суду першої інстанції про недотримання Дисциплінарною комісією справедливої рівноваги (балансу) при визначенні позивачу виду дисциплінарного стягнення. Зазначає, що під час проведення службового розслідування дисциплінарна комісія врахувала наявність обставин, що обтяжують та пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 , попередню поведінку, ставлення до служби, службову характеристику, а отже обґрунтовано застосувала дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

В судовому засіданні судом були заслухані пояснення представника позивача та відповідача.

У зв`язку з перебуванням у відпустці судді Перцової Т.С., на підставі повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначений новий склад колегії: головуючий суддя Русанова В.Б., судді Жигилій С.П., Присяжнюк О.В.

Учасники справи про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 229, ч. 1 ст. 308 КАС України справа розглядається в межах доводів та вимог апеляційної скарги, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено апеляційним судом, що ОСОБА_1 з 17.02.2022 проходив службу в ГУ НП в Сумській області на посаді заступника начальника Сумського районного управління поліції ГУНП в Сумській області - начальника слідчого відділу, що підтверджується наказом ГУ НП в Сумській області №60 о/с від 17.02.2022 (т. 2 зв.б. а.с. 31).

01.12.2022 начальнику ГУ НП в Сумській області надійшов рапорт від начальника УГІ ГУ НП в Сумській області про необхідність призначення службового розслідування відносно ОСОБА_1 за ознаками дисциплінарного проступку.

У рапорті вказано, що до ГУ НП надійшла інформація, що 01.12.2022 заступник начальника Сумського РУП - начальник слідчого відділу полковник поліції Сулим С.В., керуючи автомобілем дружини Subaru Forester, д.н.з. НОМЕР_1 , по вулиці Перекопській, 17 в м. Суми допустив зіткнення з автомобілем «ВАЗ - 2121», д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням громадянина ОСОБА_3 , який рухався у попутному напрямку (ЄО УПП № 3897). На місці ДТП ОСОБА_1 не повідомив працівників УПП, що він є працівником поліції. Документів, що посвідчують особу, а також документи на право керування автомобілем на їх вимогу одразу не надав, факт керування транспортним засобом заперечив, незважаючи на те, що ОСОБА_3 вказав, що саме ОСОБА_1 керував транспортним засобом. На місці ДТП та в транспортних засобах камери відеоспостереження та відеореєстратори відсутні.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 перебував з явними ознаками алкогольного сп`яніння, останньому запропоновано у встановленому законом порядку пройти огляд на встановлення стану сп`яніння, проте останній відмовився. Відносно поліцейського складено протоколи за ч.1 ст. 130, ст.124 КУпАП (ААД № 454406, ААБ № 059592) та постанову за ч. 1 ст.126 КУпАП.

Поліцейський перебував в цивільному одязі без вогнепальної зброї, у результаті ДТП ніхто не постраждав (т. 1 а.с. 126).

Наказом начальника ГУНП в Сумській області від 01.12.2022 № 821 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії", призначено комісійне службове розслідування у формі письмового провадження з метою з`ясування обставин викладених у рапорті від 01.12.2022 (т. 1 а.с. 125).

Під час службового розслідування відповідачем досліджено відеозаписи з нагрудних портативних реєстраторів поліцейських УПП, довідку про позитивні та негативні тенденції у роботі слідчого відділу Сумського РУП за 11 місяців 2022 р., матеріали ЄО, протокол відеоселекторної наради ГУ НП від 11.04.2022 № 70, враховано пояснення ОСОБА_3 , надані поліцейським на місці ДТП, опитано ОСОБА_1 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , старшого сержанта поліції ОСОБА_5 , капітана поліції ОСОБА_6 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , полковника поліції ОСОБА_8 , полковника поліції ОСОБА_2 , досліджено службову характеристику позивача, за наслідком якого складено висновок службового розслідування від 16.04.2022 (а.с. 34-40).

Висновком службового розслідування встановлено порушення ОСОБА_1 :

пунктів 1, 2 частини першої статті 18 ЗУ "Про Національну поліцію", пунктів 2, 6, 11 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпункту 3.4 пункту 3 наказу ГУНП від 12.04.2022 № 199 "Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни поліцейськими ГУНП в Сумській області в умовах воєнного стану", підпункту 2.4 пункту 2, підпункту 3.3 пункту 3 наказу ГУНП від 02.02.2021 № 198 "Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни в структурних підрозділах ГУНП в Сумській області", що виразилось у перешкоджанні поліцейським УПП виконувати їх службові обов`язки, ненадання допомоги працівникам УПП у встановленні обставин дорожньо-транспортної пригоди, що мала б суттєве значення у справі, абзацу 2 пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179, у частині неналежної поведінки в присутності підлеглого та інших поліцейських;

невиконання вимог частини першої статті 214 КПК України, підпункту 8 пункту 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, вимог, визначених пунктом 8 абзацу 3 розділу II Посадової інструкції, що виразилось у невжитті заходів щодо належного вивчення матеріалів ЄО Сумського РУП від 13.10.2022 № 44659, від 02.11.2022 №47582, від 20.11.2022 № 50646, від 04.11.2022 № 47923, від 16.11.2022 №49877, від 26.11.2022 № 39402, від 03.11.2022 № 47808, від 03.11.2022 № 47847, 47851 з ознаками кримінального правопорушення, незабезпечені невідкладного, але не пізніше 24 годин після надходження повідомлення про кримінальне правопорушення, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування;

підпункту 1 пункту 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, та обов`язків, визначених пунктами 1, 2, 4, 9, 19, 26 абзацу 3 розділу II Посадової інструкції, що виразилось у неналежній організації виконання покладених на підпорядкований підрозділ завдань та визнано за необхідне застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції (т. 1 а.с. 111-124).

Пунктом 1 наказу ГУ НП в Сумській області №780 від 08.12.2022 за скоєння дисциплінарного проступку застосовано до полковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника Сумського РУП ГУНП в Сумській області - начальника слідчого відділу дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції (т. 1 а.с. 66-67).

В наказі зазначено про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що виразився у перешкоджанні поліцейським УПП виконувати їх службові обов`язки, ненаданні допомоги працівникам УПП у встановленні обставин дорожньо-транспортної пригоди, що мала б суттєве значення у справі, неналежній поведінці в присутності підлеглого та інших поліцейських, невжитті заходів щодо належного вивчення матеріалів ЄО Сумського РУП від 13.10.2022 № 44659, від 02.11.2022 №47582, від 20.11.2022 № 50646, від 04.11.2022 № 47923, від 16.11.2022 №49877, від 26.11.2022 № 39402, від 03.11.2022 № 47808, від 03.11.2022 № 47847, 47851 з ознаками кримінального правопорушення, незабезпеченні невідкладного, але не пізніше 24 годин після надходження повідомлення про кримінальне правопорушення, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; неналежній організації виконання покладених на підпорядкований підрозділ завдань.

Наказом ГУНП в Сумській області від 20.02.2023 №73о/с полковника поліції ОСОБА_1 звільнено із служби в поліції за п. 6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) (т. 1 а.с. 65).

Позивач, не погодившись з наказами відповідача, звернувся з цим позовом до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено факт вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що свідчить про протиправність спірних наказів та наявність підстав для поновлення позивача на посаді заступника начальника Сумського РУП ГУНП в Сумській області - начальника слідчого відділу із виплатою середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Частиною 1 ст.8 Закону №580-VIII визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За змістом ч. 1 ст. 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Частинами 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється, зокрема, на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно з ч.1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частинами 2, 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За приписами ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно із ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Судом встановлено, що дисциплінарний проступок, за який позивача притягнуто до відповідальності, виразився у перешкоджанні поліцейським УПП виконувати їх службові обов`язки, не наданні допомоги працівникам УПП у встановленні обставин дорожньо-транспортної пригоди, що мала б суттєве значення у справі, не належній поведінці в присутності підлеглого та інших поліцейських, не вжитті заходів щодо належного вивчення матеріалів ЄО Сумського РУП від 13.10.2022 № 44659, від 02.11.2022 №47582, від 20.11.2022 № 50646, від 04.11.2022 № 47923, від 16.11.2022 №49877, від 26.11.2022 № 39402, від 03.11.2022 № 47808, від 03.11.2022 № 47847, 47851 з ознаками кримінального правопорушення, незабезпеченні невідкладного, але не пізніше 24 годин після надходження повідомлення про кримінальне правопорушення, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; неналежній організації виконання покладених на підпорядкований підрозділ завдань.

Суд першої інстанції виходив з того, що факт вчинення дисциплінарного проступку є недоведеним, проте такі висновки суду не ґрунтуються на доказах, наявних в справі з огляду на наступне.

Щодо перешкоджання поліцейським УПП виконувати їх службові обов`язки, ненаданні допомоги працівникам УПП у встановленні обставин дорожньо-транспортної пригоди, що мала б суттєве значення у справі, неналежній поведінці в присутності підлеглого та інших поліцейських.

Так, висновком службового розслідування встановлено, що 01.12.2022 о 18.08 ОСОБА_1 , керуючи автомобілем дружини "Subaru Forester", н.з. НОМЕР_1 в районі будинку № 17 по вулиці Перекопській в м. Суми, допустив зіткнення з автомобілем "ВАЗ - 2121", н.з. НОМЕР_2 під керуванням місцевого мешканця ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 який рухався у попутному напрямку (Управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції НПУ).

На місці події ОСОБА_1 не повідомив працівників УПП, що він є поліцейським, називався різними іменами та повідомляв спочатку, що він військовослужбовець, потім - що не працює, документів, що посвідчують особу та документів на право керування транспортним засобом на вимогу поліцейських не надавав, факт керування транспортним засобом заперечив, незважаючи на те, що потерпілий - ОСОБА_3 вказав, що саме ОСОБА_1 керував автомобілем.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 перебував з явними ознаками алкогольного сп`яніння, останньому запропоновано у встановленому законом порядку пройти огляд на встановлення стану сп`яніння, проте останній відмовився. Відносно ОСОБА_1 складено протоколи за ч. 1 ст. 130, ст. 124 КУпАП та постанову за ч. 1 ст. 126 КУпАП.

Зазначені обставини, крім того підтверджуються відеозаписами з нагрудних камер працівників поліції, поясненнями старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , старшого сержанта поліції ОСОБА_5 , які здійснювали реагування на повідомлення про ДТП, поясненнями іншого учасника ДТП - ОСОБА_3 та свідка - ОСОБА_9 , опитаних на місці ДТП.

Опитаний в ході службового розслідування ОСОБА_1 повідомив, що 01.12.2022 близько 18:00 під час руху на автомобілі «Subaru Forester» під керуванням його дружини ОСОБА_10 він знаходився на передньому пасажирському сидінні, в подальшому відчува невеликий поштовх, та перед собою побачив автомобіль ВАЗ-2121, д.н.з. Після цього його дружина вийшла з автомобіля, сказала, щоб він розбирався самостійно та пішла додому. Потім ОСОБА_1 вийшов з автомобіля, підійшов до водія, який на той час перебував біля заднього бамперу свого автомобіля і відразу запропонував відшкодувати завдану шкоду, однак водій відмовився.

В подальшому водій ВАЗ викликав поліцейських УПП, які прибули в дуже короткий термін. Останнім ОСОБА_1 повідомив, що за кермом перебував не він, тільки не повідомляв хто саме, оскільки хвилювався за дружину. Вказував, що дружина має навички керування та посвідчення водія, часто керує транспортним засобом. На момент ДТП дружина перебувала у тверезому стані, ДТП могло статися через спір між ними, в ході якого остання могла відволіктися. Разом з тим ОСОБА_1 зазначив, що час ДТП перебував не в однострої та знаходився у тверезому стані, на що згодом надасть підтвердження.

Аналізуючи зібрані в ході службового розслідування матеріали, Дисциплінарна комісія вважала, що надані пояснення ОСОБА_1 відрізняються від фактичних обставин, які відбувалися 01.12.2022 на місці дорожньо-транспортної пригоди та які зафіксовано портативними відеореєстраторами поліцейських УПП, зокрема: - на місці події ОСОБА_1 повідомляв неправдиву інформацію стосовно себе, представлявся різними іменами та прізвищами, ігноруючи законні вимоги поліцейських, тим самим перешкоджав працівникам УПП виконувати свої службові обов`язки; - неодноразово намагався відійти від місця події під різним приводом, на що отримував зауваження від поліцейських; - не сприяв працівникам УПП у встановленні обставин дорожньо-транспортної пригоди.

Вирішуючи спір , суд першої інстанції врахував пояснення позивача та допитаного в суді в якості свідка ОСОБА_2 , який пояснив, що зі сторони спостерігав за ситуацію, яка була приводом для службового розслідування. Свідок зазначив, що усі прохання працівників поліції позивач виконував, читав пояснення, схеми робив, не було такого, що ОСОБА_1 втікав.

Разом з тим, суд першої інстанції залишив поза увагою інші докази на підтвердження вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а саме відеозаписи з нагрудних портативних реєстраторів працівників УПП, які суперечать поясненням свідка ОСОБА_2 .

Так, Дисциплінарною комісією в ході службового розслідування досліджено відеозаписи з нагрудних портативних реєстраторів працівників УПП, якими зафіксовано обставини ДТП за участі позивача, які також оглянуті судом апеляційної інстанції.

Відеозаписами зафіксовано, що по прибуттю поліцейських на місце ДТП позивач намагався залишити місце ДТП, водій автомобіля «ВАЗ - 2121» ОСОБА_3 , повідомив поліцейським обставини пригоди та те, що інший учасник ДТП має ознаки алкогольного сп`яніння та що саме позивач був за кермом.

ОСОБА_1 повідомляв поліцейських УПП , що він військовослужбовець, у той же час останній перебував у тактичній куртці без знаків розрізнення, яка схожа на поліцейську куртку, повідомляв що він не працює. На запитання поліцейського: «Чи вживали Ви алкогольні напої?» ОСОБА_1 відповів: «Так». На неодноразові вимоги пред`явити документи, що посвідчують особу, а також документи на право керування транспортним засобом, ОСОБА_1 не реагував, стверджував, що він пасажир, а не водій, документи не надавав.

При цьому, ОСОБА_1 надавав поліцейським неправдиву інформацію стосовно своїх анкетних даних, а саме представлявся ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_13 , а також повідомляв, що ніде не працює.

Анкетні дані позивача були встановлені зі слів працівника Управління внутрішньої безпеки в Сумській області, який прибув пізніше на місце ДТП.

Також, ОСОБА_1 спочатку стверджував, що за кермом транспортного засобу «Subaru Forester» перебував знайомий на ім`я « ОСОБА_14 », потім вказував, що за кермом був його «кум», де знаходиться останній не повідомляв. Всупереч словам ОСОБА_1 , ОСОБА_3 запевнив поліцейських про те, що особисто бачив ОСОБА_1 за кермом «Subaru Forester» та окрім нього в транспортному засобі нікого не було.

Також відеозаписом зафіксовано, що ОСОБА_1 неодноразово намагався відійти від місця події під різним приводом, на що отримував зауваження від поліцейських УПП про необхідність його присутності на місці ДТП.

В подальшому, ОСОБА_1 повідомлено про наявні у нього ознаки алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим запропоновано пройти огляд для визначення стану алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора Alcotest Drager 6820, на що ОСОБА_1 не погодився, стверджуючи, що у поліцейських відсутні підстави і мета його проведення, відвертався від поліцейських, ігноруючи їх вимоги. Також поліцейськими запропоновано ОСОБА_1 пройти огляд у медичному закладі охорони здоров`я, на що він повідомив, що довідку надасть поліцейським завтра, яку саме не вказав. Враховуючи, що ОСОБА_1 ігнорував пропозиції поліцейських, йому роз`яснено, що такі дії будуть розцінені як ухилення від проходження огляду.

Окрім цього, пояснення з даного приводу поліцейським УПП надав свідок події ОСОБА_9 , директор підприємства, у власності якого перебуває автомобіль «ВАЗ-2121», в яких вказав, що о 17:40 йому зателефонував ОСОБА_3 та повідомив, що керуючи вказаним транспортним засобом на перехресті по вул. Перекопської потрапив у ДТП. Приблизно через 10 хвилин ОСОБА_9 прибув на місце події та побачив, що автомобіль «ВАЗ- 2121» стоїть перед автомобілем «Subaru Forester» поруч з якими стояв ОСОБА_3 та невідомий йому чоловік з ознаками алкогольного сп`яніння. Останній запропонував розібратися без виклику поліції, так як він перебуває на підпитку, при цьому повідомив, що є військовослужбовцем та те, що його можуть за це звільнити. Пропонував гроші як відшкодування пошкоджень, спричинених автомобілю внаслідок ДТП, однак згоди вони не дійшли тому викликали поліцейських.

Вищенаведені дії Дисциплінарна комісія розцінені як перешкоджання ОСОБА_1 виконанню поліцейським УПП своїх службових обов`язків, ненадання допомоги працівникам УПП у встановленні обставин дорожньо-транспортної пригоди, що мала б суттєве значення у справі.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_2 пояснив, що позивач усі прохання працівників поліції виконував, читав пояснення , схеми робив та заперечував втечу ОСОБА_1 .

Колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги, щодо надання переваги судом першої інстанції поясненням свідка ОСОБА_2 , оскільки останні суперечать фактичним обставинам, зафіксованим на нагрудні камери поліцейських УПП.

Водночас суд першої інстанції безпідставно не зазначив підстав не врахування відеозапису, яким беззаперечно доводиться факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку та не надавши оцінку доказам по справі в сукупності.

Також, колегія суддів враховує наявність рішення Зарічного районного суду м. Суми від 15.12.2022 у справі № 591/6285/22, залишеного без змін постановою Сумського апеляційного суду від 05.05.2023, яким ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 124, ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Судовим рішенням встановлено, що водієм транспортного засобу "Subaru Forester" д.н.з. НОМЕР_1 на момент ДТП, що трапилась 01.12.2022 був ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже, доводи позивача, які врахував суд першої інстанції про те, що він лише був свідком дорожньо-транспортної пригоди, яка сталась поза межами робочого часу та не під час виконання ним службових обов`язків, в день ДТП за кермом транспортного засобу не перебував спростовуються встановленими рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 15.12.2022 у справі № 591/6285/22 обставинами.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 32 Закону №580-VIII поліцейський має право вимагати в особи пред`явлення нею документів, що посвідчують особу, та/або документів, що підтверджують відповідне право особи, у спосіб, який дає можливість поліцейському прочитати та зафіксувати дані, що містяться в документах, зокрема у випадку якщо особа перебуває в місці вчинення правопорушення або дорожньо-транспортної пригоди, іншої надзвичайної події.

Відповідно до пунктів 2, 6, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

Згідно п.п. 3.4. п. 3 наказу ГУ НП в Сумській області від 12.04.2022 № 199 "Про додаткові заходи щодо профілактики порушень, службової дисципліни ГУ НП в Сумській області в умовах воєнного стану" кожного поліцейського в усіх випадках як пов`язаних, так і не пов`язаних з виконанням службових обов`язків зобов`язати дотримуватись законності в умовах воєнного стану (т. 2 а.с. 58-60).

Відповідно до п.п. 2.4 п. 2 наказу ГУ НП в Сумській області від 02.02.2021 № 198 "Про додаткові заходи щодо профілактики порушень, службової дисципліни в структурних підрозділах ГУ НП в Сумській області" заборонити поліцейським як на службі, так і поза службою порушувати присягу поліцейського, текст якої закріплений ст. 64 Закону України "Про Національну поліцію", обов`язки поліцейського, визначені ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарним статутом Національної поліції України, Правилами етичної поведінки поліцейських, посадовими інструкціями та вимоги наказу НПУ від 23.09.2016 № 920 "Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України".

Підпунктом 3.3. п. 3 вищенаведеного наказу визначено кожного поліцейського в усіх випадках як пов`язаних, так і не пов`язаних з виконанням службових обов`язків зобов`язати не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити репутації та авторитету поліції, викликати негативний громадянський резонанс (т. 2 а.с. 53-57).

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає доведеним матеріалами службового розслідування порушення позивачем п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII, пп. 2, 6, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, наказів ГУ НП в Сумській області від 02.02.2021 № 198, від 12.04.2022 № 199, що виразилось у перешкоджанні поліцейським УПП виконувати їх службові обов`язки, не наданні допомоги працівникам УПП у встановленні обставин дорожньо-транспортної пригоди, а саме повідомлення неправдивих анкетних даних, не надання документів, що посвідчують особу, ігнорування питань та вимог поліцейських, неодноразове намагання відійти від місця вчинення ДТП, повідомлення неправдивої інформації про керування транспортним засобом іншою особою.

Крім того, відеозаписом зафіксовано присутність при складанні працівниками УПП адмінматеріалів відносно ОСОБА_1 його підлеглого, т.в.о. заступника начальника слідчого відділу Сумського РУП підполковника поліції Породька С.В., який взяв на себе зобов`язання доставити транспортний засіб позивача на місце стоянки у зв`язку із відстороненням останнього від керування.

Відповідно до абз. 1 п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України №1179 від 09 листопада 2016 року (далі Правила №1179) під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Згідно абз. 2 п. 3 розділу V Правил керівник органу (підрозділу) поліції повинен: бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих.

Колегія суддів погоджується з доводами відповідача, що поведінка ОСОБА_1 в присутності підлеглого вказує на порушення ним обов`язків керівника, визначених вищевказаними вимогами Правил етичної поведінки поліцейських.

Колегія суддів враховує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Колегія суддів зазначає, що ОСОБА_1 як працівник поліції та особа, яка приймала Присягу на вірність Законам України, у випадку необґрунтованих претензій з боку працівників патрульної служби під час встановлення обставин ДТП, перевірки документів, повинен був погодитись на вимогу патрульних надати такі документи та сприяти встановленню дійсних обставин, за яких було спричинено ДТП.

Проте, оскільки ОСОБА_1 відмовився від вчинення таких дій під час спірної події, колегія суддів дійшла висновку, що цими діями позивач засвідчив свою недисциплінованість та проявив нещирість під час спілкування з поліцейськими, що стало однією з підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 28.05.2020 у справі № 815/2657/17 у подібних правовідносинах.

Висновок суду першої інстанції про безпідставне притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за перешкоджання працівникам УПП виконувати свої службові обов`язки та не сприяння у встановленні обставин дорожньо-транспортної пригоди з огляду на не складання працівниками поліції протоколів про адміністративну відповідальність за статтею 185 КУпАП (злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського, члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону, військовослужбовця), не внесення відомостей до ЄРДР про вчинення позивачем кримінального правопорушення за статтею 343 Кримінального Кодексу України (втручання в діяльність працівника правоохоронного органу, судового експерта, працівника державної виконавчої служби, приватного виконавця) колегія суддів вважає помилковими, оскільки позивача притягнуто до відповідальності не за вчинення адміністративного або кримінального порушення, а за порушення службової дисципліни.

Суд зазначає, що реалізація дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни не пов`язана із порушенням кримінальної справи та набрання чинності вироком суду чи складанням матеріалів про адміністративне правопорушення. Наявність кримінального чи адміністративного провадження, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи наслідків, передбачених п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII у разі встановлення під час службового розслідування невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.

Дисциплінарна, адміністративна та кримінальна відповідальність поліцейського є окремими видами юридичної відповідальності, порядок та підстави притягнення поліцейських до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.

Поняття «службова дисципліна» містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30.08.2022 у справі 120/8381/20-а, від 08.12.2022 у справі № 460/2583/19.

На думку колегії суддів, порушення, зафіксовані у висновку службового розслідування в частині перешкоджання поліцейським УПП виконувати їх службові обов`язки, ненаданні допомоги працівникам УПП у встановленні обставин дорожньо-транспортної пригоди, що мала б суттєве значення у справі, неналежній поведінці в присутності підлеглого та інших поліцейських, у своїй сукупності свідчать про вчинення позивачем дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни.

Щодо невжиття позивачем заходів щодо належного вивчення матеріалів ЄО Сумського РУП від 13.10.2022 № 44659, від 02.11.2022 №47582, від 20.11.2022 № 50646, від 04.11.2022 № 47923, від 16.11.2022 №49877, від 26.11.2022 № 39402, від 03.11.2022 № 47808, від 03.11.2022 № 47847, 47851 з ознаками кримінального правопорушення, не забезпеченні невідкладного, але не пізніше 24 годин після надходження повідомлення про кримінальне правопорушення, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; неналежну організацію виконання покладених на підпорядкований підрозділ завдань.

Вирішуючи спір в цій частині, суд першої інстанції дійшов висновку про порушення відповідачем порядку проведення службового розслідування та не надавав оцінку правопорушенню.

Суд першої інстанції зазначив, що службове розслідування призначалось 02.12.2022 за фактом можливого вчинення одного дисциплінарного проступку, який мав місце 01.12.2022. Натомість, оскільки під час проведення службового розслідування відповідач виявив інші порушення, які могли бути підставою до притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, останній зобов`язаний був розпочати нове службове розслідування за виявленими фактами, проте, відповідачем таких дій не вчинив в порушення вимог ч. 7 ст. 14 Дисциплінарного статуту.

З цього приводу, колегія суддів зазначає, що за приписами ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться з метою своєчасного повного, об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч. 7 ст. 14 Дисциплінарного статуту у разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Положеннями абз. 2 п. 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 визначено, що службове розслідування має встановити наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно- правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій.

З аналізу наведених норм вбачається, що підставою для видання нового наказу про проведення службового розслідування є інше дисциплінарне правопорушення, вчинене поліцейським вже після розпочатого службового розслідування, однак якщо дисциплінарні порушення вчинені до його початку, нове службове розслідування не призначається.

Враховуючи наведене, перевірка відповідачем виконання ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків як керівника в межах службового розслідування, призначеного на підставі рапорту від 01.12.2022 не суперечить вимогам ст. 14 Дисциплінарного статуту.

Під час службового розслідування, відповідачем досліджено матеріали ЄО № 44659, з яких встановлено, що 13.10.2022 до Сумського РУП надійшла заява ОСОБА_15 про те, що невідома особа шахрайським шляхом заволоділа грошовими коштами на загальну суму 5498 грн. Після розгляду вказаних матеріалів, незважаючи на наявність у даній події ознак кримінального правопорушення, у порушення вимог підпункту 8 пункту 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570 та частини 1 статті 214 КПК України, ОСОБА_1 не забезпечив невідкладне, але не пізніше 24 годин після надходження повідомлення, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування, та надіслав їх начальнику Сумського РУП для розгляду згідно із Законом України «Про звернення громадян» або в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення.

В результаті чого, після розгляду матеріалів ЄО відповідно до Закону України Про звернення громадян» перевірка за зверненням ОСОБА_15 була припинена у зв`язку з відсутністю ознак кримінального правопорушення.

З метою поновлення порушених прав заявника, ураховуючи наявність у подіях ознак кримінального правопорушення, відповідно до пункту 7 розділу II Порядку, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100 05.12.2022 працівниками УГІ ГУНП складено рапорт про необхідність проведення додаткової перевірки за вказаним зверненням, який того ж дня зареєстровано до ІКС ІПНП за № 52617. За результатами вивчення зазначених матеріалів ЄО слідчим відділом Сумського РУП прийнято рішення про внесення відомостей до ЄРДР під №0002648 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України.

Аналогічні порушення допущені ОСОБА_1 при розгляді звернень ОСОБА_16 (ЄО № 47582 від 02.11.2022), ОСОБА_17 (ЄО № 50646 від 20.11.2022), ОСОБА_18 (ЄО № 47923 від 04.11.2022), ОСОБА_19 ЄО № 49877 від 16.11.2022), ОСОБА_20 (ЄО № 49402 від 26.11.2022), Кір`ян Є. ЄО № 47808 від 03.11.2022), ОСОБА_21 (ЄО № 47847, № 47851 від 03.11.2022).

Після складання працівниками УГІ ГУНП рапортів про необхідність проведення додаткових перевірок за зазначеними вище матеріалами та за результатами їх вивчення слідчим відділом та сектором дізнання Сумського РУП прийняті рішення про внесення відомостей до ЄРДР: № 0002650 від 05.12.2022 за ч.4 ст.185 КК України за зверненням ОСОБА_21 , № 0001186 від 05.12.2022 за ч. 1 ст.356 КК України за зверненням ОСОБА_22 , № 0001185 від 05.12.2022 зв ч. 1 ст.190 КК України за зверненням ОСОБА_17 , № 0002649 від 05.12.2022 за ч. 4 ст. 185 КК України за зверненням ОСОБА_19 , № 0002644 від за ч. 4 ст. 185 КК України за зверненням ОСОБА_18 , № 0002647 від 05.12.2022 за ч. 4 ст. 185 КК України за зверненням ОСОБА_16 , № 0002646 від 05.12.2022 за ч. 4 ст. 185 КК України за зверненням ОСОБА_20 та розпочато досудове розслідування.

Крім того, комісією проаналізовані довідки результати роботи слідчого відділу Сумського РУП під керівництвом позивача, надані заступником начальника слідчого управління ГУНП в Сумській області 05.12.2022.

Відповідно до оцінки слідчого управління ГУНП, організація роботи слідчого підрозділу Сумського РУП залишається на неналежному рівні упродовж тривалого часу, що призводить до щомісячного невиконання прогнозованого навантаження щодо направлення до суду кримінальних проваджень, як наслідок найнижчого навантаження на одного слідчого, при найбільшому залишку кримінальних проваджень в області. Разом з цим, Сумське РУП має недоліки в частині розкриття та розслідування майже всіх категорій кваліфікованих кримінальних проваджень, визначених рейтинговою оцінкою органів Національної поліції України.

Вказані недоліки, за висновками службового розслідування, стали можливими у результаті неналежного виконання керівником органу досудового розслідування Сумського РУП - начальником слідчого відділу Сумського РУП Сулимом С.В. вимог наказу МВС від 06.07.2017 № 570 «Про організацію діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України», та своїх посадових обов`язків щодо організації роботи слідчого відділу.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до підпунктів 1, 8 пункту 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України: керує діяльністю слідчого відділу та є відповідальним за виконання покладених на нього завдань, дотримання підпорядкованими слідчими вимог законодавства України; розглядає заяви і повідомлення про злочини, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції, а також інші матеріали про злочини, виявлені поліцією, і забезпечує невідкладне, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; при внесенні слідчими відомостей до ЄРДР контролює правильність попередньої правової кваліфікації вчинених протиправних дій, а також об`єктивність та своєчасність внесення слідчими відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень.

Згідно з пунктом 8 абзацу 3 розділу II Посадової інструкції заступника начальника Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області - начальника слідчого відділу, затвердженої начальником Сумського районного управління поліції ГУНП в Сумській області підполковником поліції Сергієм Гриньовим 04.01.2021, крім повноважень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, заступник начальника Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області - начальник слідчого відділу розглядає заяви і повідомлення про злочини, що надходять до слідчого відділу, а також інші матеріали про злочини, виявлені поліцією, і забезпечує невідкладне, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування та у відповідності до вимог статті 214 КПК України забезпечує надання слідчими витягу з ДР заявнику.

Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 9, 19, 26 абзацу 3 розділу II цієї Посадової інструкції, крім повноважень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, заступник начальника Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області - начальник слідчого відділу: керує діяльністю відділу слідчого відділу та є відповідальним за виконання покладених на нього завдань, дотримання підпорядкованими слідчими вимог законодавства України; визначає планові та поточні завдання роботи відділу, контролює їх виконання, створює для особового складу відділу необхідні умови для виявлення ініціативи під час виконання завдань та функцій; забезпечує в межах компетенції координацію діяльності слідчого відділу та підрозділів оперативно-технічних заходів та оперативної служби управління щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій, забезпечує ефективне використання слідчими оперативної інформації при досудовому розслідуванні кримінальних правопорушень, розшуку осіб, які перераховуються від органів досудового розслідування та суду; при внесенні слідчими відомостей до ЄРДР контролює правильність попередньої правової кваліфікації вчинених протиправних дій, а також об`єктивність та своєчасність внесення слідчими відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень; здійснює організаційно-методичне керівництво підпорядкованим слідчим відділом та слідчими відділеннями базових територіальних підрозділів; вносить пропозиції щодо комплектування вакантних посад слідчого відділу, створення резерву кандидатів на посади слідчих, вживає заходів щодо дотримання позитивного соціально-психологічного клімату в слідчому відділі, несе особисту відповідальність за дотриманням законності, антикорупційного законодавства та службової дисципліни, у тому числі транспортної, працівниками слідчого відділу, вживає заходів щодо її зміцнення та недопущення надзвичайних подій, організовує та здійснює контроль за проведенням занять у системі службової підготовки в слідчому відділі (т. 1 а.с. 190-193).

Враховуючи вищезазначені положення КПК України, Положення про органи досудового розслідування та Посадової інструкції саме на позивача покладено обов`язок щодо внесення відомостей до ЄРДР протягом 24 годин та відповідальність за їх не внесення, а також обов`язок щодо належної організації виконання завдань підпорядкованим йому підрозділом .

Разом з тим, встановлені службовим розслідуванням обставини свідчать про недотримання позивачем вимог КПК України, Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570 та Посадової інструкції.

За наслідком системного аналізу матеріалів службового розслідування, колегія суддів дійшла висновку, що відповідачем доведено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а саме перешкоджання поліцейським УПП виконувати їх службові обов`язки, не надання допомоги працівникам УПП у встановленні обставин дорожньо-транспортної пригоди, що мала б суттєве значення у справі, неналежну поведінку в присутності підлеглого та інших поліцейських, невжиття заходів щодо належного вивчення матеріалів ЄО Сумського РУП, не забезпечення невідкладного, але не пізніше 24 годин після надходження повідомлення про кримінальне правопорушення, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; неналежну організацію виконання покладених на підпорядкований підрозділ завдань.

Висновки суду першої інстанції щодо не дотримання відповідачем справедливої рівноваги (балансу) при визначенні виду дисциплінарного стягнення та інтересами особи під час обрання найсуворішого виду стягнення колегія суддів вважає помилковими з огляду на наступне.

Так, при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації, тощо.

Як вбачається з висновку службового розслідування, під час обрання виду дисциплінарного стягнення, Дисциплінарна комісія врахувала наявність обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 (наявність діючого дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність, застосоване наказом ГУНП в Сумські області від 31.08.2022 № 429); попередню поведінку та ставлення до служби: з 01.02.2022 по 02.12.2022 до позивача три рази застосовувались дисциплінарні стягнення; вісім разів за результатами проведених ГУНП в Сумській області службових розслідувань було встановлено порушення ОСОБА_1 службової дисципліни та приймалось рішення обмежитись раніше застосованим дисциплінарним стягненням; негативну службову характеристику.

Колегія суддів враховує, що звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів поліції як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу, разом з тим, встановлені у висновку службового розслідування обставини є достатніми для його застосування.

Отже, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним.

Колегія суддів також вважає за необхідне зауважити, що вчинення навіть одного проступку, який ганьбить звання офіцера поліції, нівелює всі попередні заслуги поліцейського, оскільки дискредитує не лише особу поліцейського, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Саме такий правовий висновок викладений Верховним Судом у постановах від від 23.06.2023 у справі № 420/8984/20, від 14.07.2022 у справі № 520/1795/19,

Згідно із ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем у справі, як суб`єктом владних повноважень доведено правомірність його рішень, які є предметом оскарження у даній справі.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку, що при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання їх протиправними та скасування.

Враховуючи, що інші позовні вимоги позивача щодо поновлення на службі в поліції, стягнення на його користь середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу є похідними від позовних вимог про скасування наказів про звільнення, останні також не підлягають задоволенню.

Натомість, суд першої інстанції неповно встановив обставини справи, надав невірну оцінку висновку службового розслідування, неправильно застосував норми матеріального права, що призвело до помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позову.

За приписами п. 2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи, вищенаведене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги спростовують позицію суду, викладену в оскаржуваному судовому рішенні, підтверджують допущення судом першої інстанції порушення норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 308, 310, 315, 317, 322, 325, 326, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Сумській області задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 03.08.2023 по справі № 440/2232/23 скасувати.

Прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову ОСОБА_1 -відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді С.П. Жигилій О.В. Присяжнюк
Повний текст постанови складено 16.02.2024 року