Справа № 600/501/24-а
Суддя: Лелюк Олександр Петрович
Дата ухвалення: 2024-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 лютого 2024 р. м. Чернівці Справа № 600/501/24-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Лелюк О.П., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Маядо» до Чернівецької митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень,

У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Маядо» звернулося до суду з позовом до Чернівецької митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень.

Позивач просить суд визнати протиправними та скасувати:

- рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000431/2 від 05.09.2023 року;

- рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000433/2 від 05.09.2023 року;

- рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA40800/2023/000438/2 від 06.09.2023 року;

- рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000451/2 від 11.09.2023 року;

- рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000452/2 від 11.09.2023 року;

- рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000453/2 від 11.09.2023 року;

- рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000458/2 від 12.09.2023 року;

- рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000483/2 від 21.09.2023 року;

- рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000484/2 від 21.09.2023 року.

Ухвалою суду від 05 лютого 2024 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Маядо» до Чернівецької митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень залишено без руху; встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п?яти днів з дня отримання цієї ухвали шляхом подання позовної заяви у відповідності до вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

На виконання вимог даної ухвали позивач надав суду позовну заяву у паперовій формі із належним чином засвідченими додатками (доказами) у паперовій формі.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Розміри ставок судового збору встановлені статтею 4 Закону України «Про судовий збір».

За подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028 гривень.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, вона фактично містить дев`ять позовних вимог майнового характеру (скасування рішень про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000431/2 від 05.09.2023 року, №UA408000/2023/000433/2 від 05.09.2023 року, №UA40800/2023/000438/2 від 06.09.2023 року, №UA408000/2023/000451/2 від 11.09.2023 року, №UA408000/2023/000452/2 від 11.09.2023 року, №UA408000/2023/000453/2 від 11.09.2023 року, №UA408000/2023/000458/2 від 12.09.2023 року, №UA408000/2023/000483/2 від 21.09.2023 року, №UA408000/2023/000484/2 від 21.09.2023 року).

Оскільки безпосереднім наслідком прийняття рішення про коригування митної вартості товару є зміна складу майна позивача, то суд приходить до висновку, що вимоги про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів №UA408000/2023/000431/2 від 05.09.2023 року, №UA408000/2023/000433/2 від 05.09.2023 року, №UA40800/2023/000438/2 від 06.09.2023 року, №UA408000/2023/000451/2 від 11.09.2023 року, №UA408000/2023/000452/2 від 11.09.2023 року, №UA408000/2023/000453/2 від 11.09.2023 року, №UA408000/2023/000458/2 від 12.09.2023 року, №UA408000/2023/000483/2 від 21.09.2023 року, №UA408000/2023/000484/2 від 21.09.2023 року є майновими.

Крім того, відповідно до правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 16 березня 2020 у справі № 1.380.2019.001962, при оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову у розумінні підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» є різниця митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні.

Згідно оскаржуваного рішення про коригування митної вартості №UA408000/2023/000431/2 від 05.09.2023 року та наявних у справі матеріалів, різниця митних платежів складає 76071,74 грн.

Зважаючи на те, що 1,5 відсотка розміру вказаної майнової вимоги становить 1141,07 грн (76071,74*1,5/100), що є меншим від 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір судового збору за дану майнову вимогу у позові становитиме 3028 грн.

Аналогічно наведеному, різниця митних платежів згідно рішення про коригування митної вартості №UA408000/2023/000433/2 від 05.09.2023 року становить 96414,14 грн.

Зважаючи на те, що 1,5 відсотка розміру вказаної майнової вимоги становить 1446,21 грн (96414,14 *1,5/100), що є меншим від 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір судового збору за дану майнову вимогу у позові становитиме 3028 грн.

Також, як слідує зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості №UA40800/2023/000438/2 від 06.09.2023 року та наявних у справі матеріалів, різниця митних платежів складає 92890,49 грн.

Зважаючи на те, що 1,5 відсотка розміру вказаної майнової вимоги становить 1393,35 грн (92890,49 *1,5/100), що є меншим від 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір судового збору за дану майнову вимогу у позові становитиме 3028 грн.

Крім того, відповідно до оскаржуваного рішення про коригування митної вартості №UA408000/2023/000451/2 від 11.09.2023 року, різниця митних платежів складає 88197,93 грн.

Враховуючи, що 1,5 відсотка розміру даної майнової вимоги становить 1322,96 грн (88197,93 *1,5/100), що є меншим від 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір судового збору за дану майнову вимогу у позові становитиме 3028 грн.

Поряд з цим, різниця митних платежів згідно оскаржуваного рішення про коригування митної вартості №UA408000/2023/000452/2 від 11.09.2023 року складає 74758,48 грн.

Зважаючи на те, що 1,5 відсотка розміру вказаної майнової вимоги становить 1121,37 грн (74758,48 *1,5/100), що є меншим від 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір судового збору за дану майнову вимогу у позові становитиме 3028 грн.

Відповідно до оскаржуваного рішення про коригування митної вартості №UA408000/2023/000453/2 від 11.09.2023 року, різниця митних платежів складає 71231,47 грн.

Зважаючи на те, що 1,5 відсотка розміру вказаної майнової вимоги становить 1068,47 грн (71231,47*1,5/100), що є меншим від 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір судового збору за дану майнову вимогу у позові становитиме 3028 грн.

Аналогічно наведеному, різниця митних платежів згідно рішення про коригування митної вартості №UA408000/2023/000458/2 від 12.09.2023 року становить 66364,35 грн.

Зважаючи на те, що 1,5 відсотка розміру даної майнової вимоги становить 995,46 грн (66364,35*1,5/100), що є меншим від 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір судового збору за дану майнову вимогу у позові становитиме 3028 грн.

Згідно оскаржуваного рішення про коригування митної вартості №UA408000/2023/000483/2 від 21.09.2023 року та наявних у справі матеріалів, різниця митних платежів складає 80376,32 грн.

Зважаючи на те, що 1,5 відсотка розміру вказаної майнової вимоги становить 1205,64 грн (80376,32*1,5/100), що є меншим від 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір судового збору за дану майнову вимогу у позові становитиме 3028 грн.

Як вбачається з оскаржуваного рішення про коригування митної вартості №UA408000/2023/000484/2 від 21.09.2023 року та наявних у справі матеріалів, різниця митних платежів складає 84434,09 грн.

Зважаючи на те, що 1,5 відсотка розміру вказаної майнової вимоги становить 1266,51 грн (84434,09*1,5/100), що є меншим від 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір судового збору за дану майнову вимогу у позові становитиме 3028 грн.

Отже, за подання адміністративного позову у даній справі за вимоги майнового характеру позивачу необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 27252 грн (3028+3028+3028+3028+3028+3028+3028+3028+3028).

Натомість позивачем сплачено судовий збір лише у розмірі 19324,80 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №20152 від 21 грудня 2023 року.

Тому недоплата розміру судового збору складає 7927,20 грн (27252 грн 19324,80 грн).

Судовий збір повинен бути сплачений на наступні банківські реквізити: отримувач Чернівец.ГУК/Чернівецька ТГ/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) 37836095; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); номер рахунку.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення даної позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 169, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1.Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Маядо» до Чернівецької митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень залишити без руху.

2.Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п?яти днів з дня отримання цієї ухвали шляхом подання документа про сплату судового збору.

3. Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде вважатися не поданою і буде повернута особі, яка її подала на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Лелюк