Справа № 420/1448/23
Суддя: Аракелян М.М.
Дата ухвалення: 2024-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1448/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Аракелян М.М.

розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративною позовною заявою ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області (; адреса: вул. Канатна, 83, м. Одеса, 65012) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

25 січня 2023 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області, у якому позивач просив суд:

визнати протиправним та скасувати рішення Центрального об`єднаного управління Пенсійного фонду України в м. Одесі Головного управління Пенсійного Фонду України в Одеській області від 19.12.2022 року №89 про перерахунок пенсії ОСОБА_1 у розмірі 51,40%, зобов`язавши Головне управління Пенсійного Фонду України в Одеській області перерахувати з 14.12.2022 призначену ОСОБА_1 пенсію у зв`язку з фактично отримуваними виплатами, що існували станом на 01.09.2022 року відповідно до ч.3 ст.86 Закону України «Про прокуратуру» виходячи із розрахунку, пропорційному кількості повних років роботи на прокурорських посадах, із розрахунку 60 відсотків місячної заробітної плати за відповідну вислугу років, передбачену частиною першої цієї статті, обчисленої за останні 60 календарних місяців роботи із зарахуванням ОСОБА_1 до спеціального стажу, що дає право на пенсію за вислугою років відповідно до Закону України «Про прокуратуру», стажу роботи в Херсонській обласній прокуратурі на посаді державного службовця з 21 січня 2021 року по дату звільнення 08.12.2022 включно і здійснити перерахунок пенсії з врахуванням цього спеціального стажу;

витребувати від відповідача пенсійну справу ОСОБА_1 .

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями адміністративна справа розподілена на суддю Аракелян М.М.

Ухвалами суду:

- від 30.01.2023 року позовну заяву залишено без руху;

- від 07.02.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін згідно ст. 262 КАС України; витребувано у Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області належним чином засвідчені копії матеріалів пенсійної справи ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 29.06.2023 року вирішено розгляд справи проводити за участі сторін, призначено судове засідання.

13.11.2023 року відповідач подав суду заяву з проханням провести слухання справи за відсутності представника Управління.

У судове засідання 23.11.2023 року представники учасників справи не з`явились, були повідомлені про час та місце проведення судового засідання належним чином та своєчасно; представник позивача 23.11.2023 року подала суду заяву, в якій зазначила, що не заперечує проти розгляду справи в порядку письмового провадження.

Враховуючи викладене, справа розглянута в порядку письмового провадження.

Ухвалою суду від 15.02.2024 року у задоволенні клопотання представника позивача про залучення співвідповідача ГУПФ України в Хмельницькій області відмовлено.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач з 1999 року по 2020 рік працював в органах прокуратури на різних прокурорських посадах. В подальшому, з 26.01.2021 року по 08.12.2022 року ОСОБА_1 працював на посаді головного спеціаліста відділу представництва інтересів держави з питань земельних відносин управління представництва інтересів держави в суді Херсонської обласної прокуратури.

На звернення позивача від 11.08.2022 року до пенсійного органу щодо призначення пенсії за вислугою років, 19.08.2022 року прийнято рішення № 89, яким на підставі ч. 5 ст. 86 ЗУ «Про прокуратуру» ОСОБА_1 призначено пенсію у розмірі 51,40% від середньомісячного заробітку відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», встановлено доплату до мінімальної пенсійної виплати у розмірі 2027 грн. У той же час, 19.12.2022 року відповідачем здійснено перерахунок пенсії позивача у розмірі 51,40 % від суми заробітної плати за посадою прокурора відділу прокуратури Херсонської області.

Додатково позивач звертав увагу, що 07 грудня 2022 року Херсонською обласною прокуратурою позивачу була видана довідка № 21-232 вих 22, в якій зазначено, що заробітна плата прокурора відділу прокуратури Херсонської області станом на 29.12.2020 року становить 7449 грн. При цьому, вказано, що чинна заробітна плата перед перерахунком пенсії за відповідною посадою прокурора відділу становить 8690,50 грн.

Позивач наголошує, що Херсонська обласна прокуратура є правонаступником прокуратури Херсонської області, що відбулося у вересні 2020 року із внесенням відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Тому, як вважає позивач, станом на 29.12.2020 року посади прокурора відділу прокуратури Херсонської області у штатному розписі Херсонської обласної прокуратури не існувало.

У матеріалах пенсійної справи наявна довідка № 18-55 вих. 20 про складові заробітної плати/грошового забезпечення за посадою прокурора відділу прокуратури Херсонської області та такий розмір становить 25 854,24 грн. З огляду на це, позивач вважає, що саме вказаний розмір заробітку повинен був прийматися органом пенсійного забезпечення при призначенні та нарахуванні позивачу пенсії, чого відповідачем відповідно протиправно не було зроблено.

Визначивши розмір пенсії в сумі 4466,92 від середнього заробітку прокурорів, які були виведені поза штат прокуратури з 15.09.2022 року на період 3,5 місяців перед звільненням, відповідач суттєво порушив пенсійні права позивача, не надавши йому можливості визначити найбільш сприятливий період його роботи на посаді прокурора за останні 5 років перед призначенням пенсії, чим порушив вимоги ч. 3 ст. 86 ЗУ «Про прокуратуру».

Відповідачем всупереч вимогам ч. 6 ст. 86 ЗУ «Про прокуратуру» не було зараховано до вислуги років період його роботи на посаді головного спеціаліста відділу представництва інтересів держави з питань земельних відносин управління представництва інтересів держави в суді Херсонської обласної прокуратури. Тому, через це відповідач невірно визначив загальний стаж роботи позивача для врахування його при призначенні пенсії за вислугою років, який за підрахунками ОСОБА_1 мав би становити 22 роки 10 місяців 12 днів із яких 21 рік 3 місяці 18 днів на прокурорських посадах.

За викладених аргументів та фактичних обставин, позивач просить суд адміністративний позов задовольнити у повному обсязі та відновити його порушені права.

Відповідач не погодився із поданим позовом та подав суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог та зазначив, що 10 квітня 2020 року позивач звернувся із заявою про призначенням йому пенсії за вислугою років на підставі Закону України «Про прокуратури», однак рішенням ГУ ПФУ в Одеській області від 17.04.2020 року відмовлено у призначенні пенсії. В подальшому, позивач повторно звернувся із заявою про призначення пенсії за вислугою років, при цьому до документів довідка про розмір заробітної плати позивача в органах прокуратури не додавалася. За поданих документів, рішенням Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, прийнятого за принципом екстериторіальності, позивачу призначено пенсію за вислугою років та одночасно з цим на адресу відповідача від ГУ ПФУ в Дніпропетровській області надіслано лист у якому зазначалося про необхідність долучення до матеріалів пенсії справи довідки про розмір заробітної плати позивача та в подальшому вирішити питання щодо здійснення до призначення пенсії. З метою отримання довідки про розмір заробітної плати позивача ГУ ПФУ в Одеській області на адресу ОСОБА_1 надіслано лист № 1500-0210-8/84028 від 19.08.2022 року, в якому зокрема повідомлено про можливі способи надання необхідної довідки.

Додатково відповідач вказав, що довідка про розмір заробітної плати не є обов`язковим документом для визначення права на пенсію за вислугу років відповідно до Закону України «Про прокуратуру», але вона безпосередньо впливає на розмір призначеної пенсії. Оскільки підстав для відмови в призначенні пенсії за вислугу років відповідно до ЗУ «Про прокуратуру» не було, а відповідно до наданих документів позивач мав право на призначення належної пенсії.

Враховуючи відсутність довідки про розмір заробітної плати, пенсійним органом призначено пенсію із застосуванням показника заробітної плати 0 грн. Отже, розмір пенсії, яку позивач отримував з 21.08.2022 року відповідає мінімальному розміру пенсії, визначеного відповідно до ЗУ «Про Державний бюджет України на 2022 рік», а саме 2027 грн.

Втім, 02 грудня 2022 року позивач надав пенсійному органу заяву з двома довідками про складові заробітні плати станом на 2020 рік, у відповідь на яку відповідачем повідомлено, що посадовий оклад, надбавки за вислугу років під час призначення пенсії враховується в розмірах за останньою посадою прокурора, встановлених на момент виникнення права на перерахунок пенсії за вислугу років. Одночасно позивача проінформовано, що в копіях довідок про складові заробітної плати (грошового забезпечення), які долучені до звернення, заробітна плата (грошове забезпечення) на посаді прокурора вказана станом на 01.04.2020, натомість пенсію позивачу призначено 19.08.2022, отже підстав для перерахунку пенсії на підставі наданих позивачем довідок №18-56вмх20 від 08.04.2020 та 18-55вих20 від 08.04.2020 виданих прокуратурою Херсонської області не має. Оскільки довідки видані станом на дату задовго до виникнення права в позивача на призначення пенсії за вислугу років.

При цьому, відповідач додатково зазначив, що 14.12.2022 року позивач надав до Головного управління заяву про допризначення пенсії з трьома доданими довідками виданими Херсонською обласною прокуратурою № 21-232вих22 від 07.12.2022 року, № 21-233вих22 від 07.12.2022 року, № 21-324вих22 від 07.12.2022 року. Враховуючи надані позивачем довідки пенсійну справу позивача направлено на допризначення. Допризначення пенсії відповідно до принципу «екстериторіальності» здійснювалося ГУ ПФУ в Хмельницькій області, яким 21.12.2022 року ухвалено відповідне рішення. Крім того, відповідач вважає, що визначений відсотковий показник пенсії (51,4%) позивача відповідає наявному стажу, який складає 21 рік 6 місяців 18 днів.

Що ж стосується позовних вимог ОСОБА_1 про зарахування до стажу для вислуги років період роботи позивача на посаді головного спеціаліста відділу представництва інтересів держави з питань земельних відносин управління представництва інтересів держави в суді Херсонської обласної прокуратури, то відповідач наголошував, що правових підстав, визначених ч. 6 ст. 86 ЗУ «Про прокуратуру», для зарахування такого стажу немає. Більш того, позивач на такій посаді почав працювати не з 21.01.2021 року, а з 26.01.2021 року, адже до 24.01.2021 року ОСОБА_1 перебував у статусі безробітного, що зокрема підтверджується записами в трудовій книжці.

23.02.2023 року до суду надійшла відповідь на відзив, у якій позивач зазначає, що розбіжності розміру заробітної плати у наданих йому довідках підтверджують обов`язок відповідача здійснити перерахунок пенсії у більш сприятливий для нього спосіб, як це передбачено положеннями ч.3 ст.86 ЗУ «Про прокуратуру». Позивач наполягає на тому, що при прийнятті оскаржуваного рішення відповідачем допущено надмірний формалізм при розгляді його заяви, тому воно є протиправним та підлягає скасуванню.

04.04.2023 року від позивача до суду надійшли додаткові пояснення, в яких ОСОБА_1 зазначав, що призначаючи пенсію відповідач не врахував, що прокуратура, в якій працював позивач ліквідована 11.09.2020 року, а відповідна посада виведена поза штат Херсонської обласної прокуратури. Тож, з 11.09.2020 року ОСОБА_1 перебував поза штатом прокуратури та фактично не виконував функціональних обов`язків прокурора. З огляду на це, дані довідки про складові заробітної плати № 21-232 вих22 від 07.12.2022 року, виданої Херсонською обласною прокуратурою ОСОБА_1 про те, що чинна заробітна плата за відповідною посадою прокурора відділу становить 8690,50 грн. не відповідають дійсності і не повинні були враховуватись при допризначенні пенсії, оскільки містять недостовірну інформацію.

Крім того, позивач наголошував, що відповідно до вимог ч.3 ст.86 ЗУ «Про прокуратуру» право вибору періоду для визначення розміру виплат, що включаються в заробітну плату для обчислення пенсії, належить особі, яка має право на пенсію, однак відповідач протиправно не застосував вказані положення при вирішенні питання про призначення пенсії.

25.07.2023 року позивач подав уточнену позовну заяву, в якій просив суд:

визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області від 21.12.2022 року №89 про перерахунок пенсії ОСОБА_1 ;

зобов`язати Головне управління Пенсійного Фонду України в Одеській області перерахувати з 14.12.2022 року призначену ОСОБА_1 пенсію виходячи із розрахунку 60 відсотків від сум заробітної плати обрахованої за останні 60 календарних місяців роботи перед зверненням за призначенням пенсії, на підставі довідки прокуратури Херсонської області від 08.04.2020 № 18-56вих-20;

зобов`язати Головне управління Пенсійного Фонду України в Одеській області зарахувати ОСОБА_1 до спеціального стажу, що дає право на пенсію за вислугою років відповідно до Закону України «Про прокуратуру», стаж роботи в Херсонській обласній прокуратурі на посаді державного службовця з 26.01.2021 року по 08.12.2022 року включно та здійснити перерахунок пенсії з урахуванням такого стажу.

Уточнена позовна заява прийнята судом до розгляду.

01.11.2023 року від позивача до суду надійшли додаткові пояснення, в яких ОСОБА_1 зазначив, що відповідачем всупереч вимог чинного пенсійного законодавства не враховано усі складові заробітної плати позивача та здійснено таке призначення без врахування довідки № 21-234 вих 22 від 07.12.2022 року про складові заробітної плати для призначення пенсії (за будь-які 60 календарних місяців роботи підряд перед призначенням/перерахунком пенсії). Вказана правова позиція позивача додатково аргументована з посиланням на численну практику Верховного Суду, яку позивачем долучено до додаткових письмових пояснень.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, які мають значення для вирішення спору, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступного.

Судом згідно копії трудової книжки позивача (записи №18-38) встановлено та не заперечується сторонами, що ОСОБА_1 працював в органах прокуратури на прокурорських посадах у період з 13.07.1999 року по 29.12.2020 року.

З 26 січня 2021 року по 09 грудня 2022 року ОСОБА_1 працював (з урахуванням змін у штатному розписі) на посаді головного спеціаліста відділу представництва інтересів держави з питань земельних відносин управління представництва інтересів держави в суді Херсонської обласної прокуратури.

10 серпня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до ГУ ПФУ в Одеській області із заявою про призначення пенсії за вислугою років.

Рішенням №89 від 19.08.2022 року ОСОБА_1 призначено пенсію за вислугою років відповідно до Закону України «Про прокуратуру» за наявності страхового стажу 35 років 27 днів, з яких робота по посадах прокурора становить 21 рік 5 місяців 18 днів, розмір пенсії становить 2027 грн.

Листом №0400-010303-9/84701 від 19.08.2022 року відділ призначення пенсій управління пенсійного забезпечення Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області повідомив ГУ ПФУ в Одеській області, що пенсійна справа № 89 потребує до призначення, а саме необхідно долучити довідку про складові заробітної плати/грошове забезпечення на ОСОБА_1 (інн НОМЕР_1 ), який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

19 серпня 2022 року ГУ ПФУ в Одеській області надіслало позивачу лист № 1500-0210-8/84028, у якому зазначено, що пенсійна справа потребує допризначення, а саме необхідно долучити довідку про складові заробітної плати/грошового забезпечення працівника прокуратури. Також позивача проінформовано, що довідки можна надати до будь-якого з сервісних центрів Пенсійного фонду України або через вебпортал електронних послуг Пенсійного фонду України.

17 жовтня 2022 року ОСОБА_1 подав до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області заяву, в якій зазначив, що з наявної в матеріалах пенсійної справи інформації щодо чинної заробітної плати за відповідною посадою прокурора відділу прокуратури Херсонської області її розмір станом на дату видачі довідки про складові заробітної плати/грошового забезпечення (посадовий оклад, оклад за військовим званням, надбавка за вислугу років) від 08.04.2020 року № 18-55 вих. 20 становив 25854,24 грн. Водночас з аналогічної інформації, яка міститься у відповіді Херсонської обласної прокуратури від 27.09.2022 року № 21-3955-21, посадовий оклад прокурора відділу обласної прокуратури, який враховується при призначенні/перерахунку пенсії за вислугу років з 01 січня 2022 року становить 48000,00 грн.

У зв`язку із цим, позивач просив вирішити питання про перерахунок розміру пенсії, призначеної рішенням Центрального об`єднаного управління ПФУ в м. Одесі №689 від 19.08.2022 року.

Листом № 17384-15436/П-02/8-1500/22 від 20.10.2022 року ГУ ПФУ в Одеській області проінформувало позивача, що для подання заяви на перерахунок пенсії необхідно звернутися до будь-якого відділу обслуговування громадян та надати оригінали наступних документів: паспорт громадянина України, реєстраційний номер облікової картки платника податку та лист від 27.09.2022 року Херсонської обласної прокуратури, копія якого долучена до звернення.

08 листопада 2022 року (зареєстровано 02.12.2022 року) ОСОБА_1 подав до ГУ ПФУ в Одеській області заяву, в якій просив здійснити допризначення пенсії відповідно до закону. До вказаного звернення долучено довідки № 18-56 вих 20 та № 18-55 вих 20 від 08.04.2020 року прокуратури Херсонської області.

Листом № 20000-17885/П-02/8-1500/22 від 07.12.2022 року ГУ ПФУ в Одеській області проінформувало позивача, що для подання заяви на перерахунок пенсії необхідно звернутися до будь-якого відділу обслуговування громадян та надати оригінали наступних документів: паспорт громадянина України, реєстраційний номер облікової картки платника податку та довідку про розмір грошового забезпечення. Одночасно позивача проінформовано, що оскільки в копіях довідок про складові заробітної плати (грошового забезпечення), які долучені до звернення, заробітна плата (грошове забезпечення) на посаді прокурора вказана станом на 01.04.2020, для перерахунку пенсії підстав не має.

14 грудня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області із заявою, в якій просив здійснити перерахунок пенсії із зміною надбавки (звільненням). До вказаної заяви долучено: 3 довідки про заробітну плату № 21-232 вих 22, № 21-233 вих 22, № 21-234 вих 22, паспорт, документ, який засвідчує особливий статус особи № 653 к, трудова книжка № НОМЕР_2 , довідку про присвоєння ідентифікаційного номеру.

21 грудня 2022 року пенсійним органом прийнято рішення № 89 про перерахунок пенсії ОСОБА_1 , за результатом якого розмір пенсійної виплати склав 4466,92 грн.

Не погоджуючись з рішенням відповідача щодо обрахунку розміру пенсії та неврахуванням стажу на посаді прокурора періоду роботи головним спеціалістом в Херсонській обласній прокуратурі, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 46 Конституції України встановлено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

За приписами пункту 6 частини першої статті 92 Конституції України основи соціального захисту, форми і види пенсійного забезпечення визначаються виключно законами України.

Пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України визначено Законом України «Про прокуратуру» (далі Закон №1697-VII).

Згідно ч. 1 та 2 ст. 86 Закону України "Про прокуратуру", прокурори мають право на пенсійне забезпечення за вислугу років незалежно від віку за наявності на день звернення вислуги років не менше:

по 30 вересня 2011 року - 20 років, у тому числі стажу роботи на посадах прокурорів не менше 10 років;

з 1 жовтня 2011 року по 30 вересня 2012 року - 20 років 6 місяців, у тому числі стажу роботи на посадах прокурорів не менше 10 років 6 місяців;

з 1 жовтня 2012 року по 30 вересня 2013 року - 21 рік, у тому числі стажу роботи на посадах прокурорів не менше 11 років;

з 1 жовтня 2013 року по 30 вересня 2014 року - 21 рік 6 місяців, у тому числі стажу роботи на посадах прокурорів не менше 11 років 6 місяців;

з 1 жовтня 2014 року по 30 вересня 2015 року - 22 роки, у тому числі стажу роботи на посадах прокурорів не менше 12 років;

з 1 жовтня 2015 року по 30 вересня 2016 року - 22 роки 6 місяців, у тому числі стажу роботи на посадах прокурорів не менше 12 років 6 місяців;

з 1 жовтня 2016 року по 30 вересня 2017 року - 23 роки, у тому числі стажу роботи на посадах прокурорів не менше 13 років;

з 1 жовтня 2017 року по 30 вересня 2018 року - 23 роки 6 місяців, у тому числі стажу роботи на посадах прокурорів не менше 13 років 6 місяців;

з 1 жовтня 2018 року по 30 вересня 2019 року - 24 роки, у тому числі стажу роботи на посадах прокурорів не менше 14 років;

з 1 жовтня 2019 року по 30 вересня 2020 року - 24 роки 6 місяців, у тому числі стажу роботи на посадах прокурорів не менше 14 років 6 місяців;

з 1 жовтня 2020 року і пізніше - 25 років, у тому числі стажу роботи на посадах прокурорів не менше 15 років.

Пенсія призначається в розмірі 60 відсотків від суми їхньої місячної (чинної) заробітної плати, до якої включаються всі види оплати праці, з якої було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, одержуваної перед місяцем звернення за призначенням пенсії.

Відповідно до ч. 5 ст. 86 Закону України "Про прокуратуру", працівникам, які не мають вислуги років, передбаченої частиною першою цієї статті, за наявності необхідного стажу роботи на посадах прокурорів, а також страхового стажу, необхідного для призначення пенсії за віком у мінімальному розмірі, передбаченого абзацом першим частини першої статті 28 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", після досягнення чоловіками 57 років, а жінками віку, що на п`ять років менше, ніж пенсійний вік, установлений статтею 26 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", пенсія призначається у розмірі, пропорційному кількості повних років роботи на прокурорських посадах, із розрахунку 60 відсотків місячної заробітної плати за відповідну вислугу років, передбачену частиною першою цієї статті. Передбачене цією частиною зниження віку для жінок застосовується також до завершення періоду підвищення віку виходу на пенсію до 1 січня 2022 року. До досягнення віку, встановленого цією частиною, право на пенсію за віком мають чоловіки 1960 року народження і старші після досягнення ними такого віку:

55 років - які народилися по 31 грудня 1957 року;

55 років 6 місяців - які народилися з 1 січня 1958 року по 31 грудня 1958 року;

56 років - які народилися з 1 січня 1959 року по 31 грудня 1959 року;

56 років 6 місяців - які народилися з 1 січня 1960 року по 31 грудня 1960 року.

Частиною 6 ст. 86 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що до вислуги років, що дає право на пенсію згідно з цією статтею, зараховується час роботи на посадах прокурорів (в тому числі адміністративних) органів прокуратури, стажистами, на посадах помічників і старших помічників прокурорів; слідчими, суддями; на посадах начальницького складу органів внутрішніх справ, податкової міліції, кримінально-виконавчої служби, офіцерського складу Збройних Сил України, Служби безпеки України, інших утворених відповідно до законодавства України військових формувань, на посадах державних службовців, які обіймають особи з вищою юридичною освітою; у науково-навчальних закладах Офісу Генерального прокурора працівникам, яким до набрання чинності цим законом було присвоєно класні чини (працівникам військової прокуратури - відповідні військові звання), у тому числі час наукової та викладацької роботи в інших науково-навчальних закладах, якщо вони мали науковий ступінь чи вчене звання; на адміністративних та викладацьких посадах, посадах наукових працівників у Тренінговому центрі прокурорів України; на виборних посадах у державних органах, на посадах в інших організаціях, якщо працівники, яким до набрання чинності цим Законом було присвоєно класні чини (працівникам військової прокуратури - відповідні військові звання), були направлені туди, а потім повернулися в органи прокуратури; військова служба, половина строку навчання у вищих юридичних навчальних закладах денної форми навчання або на юридичних факультетах вищих навчальних закладів денної форми навчання; відпустка по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, якщо така відпустка надавалася.

Частиною восьмою статті 86 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що право на пенсію за вислугу років мають особи, які, в тому числі, безпосередньо перед зверненням за призначенням такої пенсії працюють в органах прокуратури.

Пенсії за вислугу років відповідно до цієї статті призначаються, перераховуються і виплачуються уповноваженими на це державними органами (частина тринадцята статті 86 Закону України «Про прокуратуру»).

Системний аналіз вищенаведених норм пенсійного законодавства прокурорів дозволяє суду зробити висновок, що законодавцем встановлено певні умови, за яких прокурор має право на отримання пенсії за вислугою років. Так, у разі якщо після 01 жовтня 2020 року прокурор має вислугу років не менше 25 років, то така пенсія призначається йому незалежно від віку.

У випадку, коли прокурор не має достатньої вислуги років, то вказаний вид пенсії можливо призначити за умови наявності необхідного стажу роботи на посадах прокурорів, а також страхового стажу, необхідного для призначення пенсії за віком у мінімальному розмірі, передбаченого абзацом першим частини першої статті 28 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" та за умови досягнення пенсійного віку. До того ж, законодавцем встановлено перелік посад та робіт, які зараховуються до вислуги років прокурора.

При цьому, спеціальний стаж - це період роботи в певних умовах праці чи на посадах, з якими законодавець пов`язує пільгове (або за особливими правилами) пенсійне забезпечення. Вислуга років є видом спеціального стажу. Це період виконання особливого роду трудової діяльності або державної служби, коли до особи, яка її здійснює, пред`являють особливі вікові, освітні, а також підвищені психічні та фізичні вимоги, при тривалому виконанні якої особа втрачає відповідну професійну працездатність.

Так, одним із спірних питань в межах даної адміністративної справи є не зарахування пенсійним органом до вислуги років позивача період роботи з 26.01.2021 року по 09.12.2022 року на посаді головного спеціаліста відділу представництва інтересів держави з питань земельних відносин управління представництва інтересів держави в суді Херсонської обласної прокуратури.

З копії трудової книжки позивача слідує, що після звільнення з посади прокурора у 2020 році, ОСОБА_1 26.01.2021 року прийняв присягу державного службовця та його призначено на посаду головного спеціаліста відділу представництва інтересів держави з питань земельних відносин управління представництва інтересів держави в суді Херсонської обласної прокуратури.

Згідно Положення про управління представництва інтересів держави в суді Херсонської обласної прокуратури (https://kherson.gp.gov.ua/ua/documents.html?_m=fslib&_t=fsfile&_c=download&file_id=211588, затвердженого наказом керівника Херсонської обласної прокуратури № 87 від 25 вересня 2020 року, за своїми функціональними обов`язками управління здійснює організаційне забезпечення та безпосереднє здійснення діяльності органів прокуратури області (крім відділу захисту інтересів дітей та протидії насильству) з представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом, та при виконанні судових рішень; організацію та здійснення представництва в суді органів прокуратури області, участі в розгляді судами справ, стороною або третьою особою, в яких виступає прокуратура, її посадові та службові особи (самопредставництво).

Відповідно до п. 5.6. вказаного Положення, головний спеціаліст відділу представництва інтересів держави з питань земельних відносин та у сфері охорони навколишнього природного середовища виконує обов`язки, визначені цим Положенням, а також інші згідно з посадовою інструкцією та/або розподілом обов`язків, зокрема:

- виконує доручення керівництва управління та відділу, пов`язані з реалізацією покладених на управління завдань і функцій;

- ініціює вжиття заходів, спрямованих на впровадження нових форм та методів організації роботи, вносять пропозиції щодо їх удосконалення;

- бере участь у підготовці та безпосередньо готує проєкти організаційно-розпорядчих, службових документів з питань, що належать до компетенції Управління та відділу;

- постійно підвищує рівень своєї професійної компетентності, бере участь в оцінюванні результатів своєї службової діяльності;

- забезпечує підготовку до участі у розгляді справ у цивільному, адміністративному та господарському судочинстві в порядку самопредставництва Херсонської обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора та обласних прокуратур, посадових і службових осіб, які діють від його імені цих органів, які є стороною або третьою особою, у справах за позовами обласної прокуратури, як юридичної особи в судах усіх інстанцій, зокрема, організацію, підготовку та подання у таких справах відзивів на позовні заяви, відповідей на відзиви, пояснень, заяв, клопотань, заперечень, апеляційних, касаційних скарг, інших процесуальних документів, реалізацію інших прав і обов`язків, передбачених законодавством про адміністративне, господарське, цивільне судочинство;

- обліковує рішення нарад у керівництва управління, інші доручення і документи, за якими встановлено контроль керівництвом обласної прокуратури та начальником управління, листи із зауваженнями, орієнтовного та інформаційного характеру;

- вивчає практику застосування органами прокуратури законодавства в цивільному, адміністративному та господарському судочинстві з метою виявлення проблемних питань прокурорської роботи, вносить пропозиції щодо підвищення її ефективності, удосконалення нормативних і відомчих актів;

- здійснює підготовку інформаційних та аналітичних матеріалів з питань діяльності управління, проєктів відповідних документів (аналізів, узагальнень, доповідних записок, довідок, листів інформаційного та орієнтовного характеру), проводить у встановленому порядку збір інформації щодо стану діяльності органів прокуратури з виконання покладених функцій за відповідними напрямами прокурорської діяльності, її аналіз, моніторинг, узагальнення;

- за дорученням вивчає інформацію, розміщену в Єдиному державному реєстрі судових рішень, і виявляє рішення, постановлені з порушенням норм матеріального та процесуального права або без участі прокурора, які потребують перегляду, а також здійснюють контроль за вивченням такої інформації місцевими (окружними) прокуратурами;

- готує матеріали для висвітлення у засобах масової інформації практики та результатів прокурорської діяльності, їх впливу на зміцнення законності та правопорядку, поновлення інтересів держави.

Таким чином, враховуючи займану позивачем посаду, функціональні обов`язки управління, до якого входив позивач, а також те, що до призначення на посаду ОСОБА_1 працював прокурором, вимоги щодо наявності юридичної освіти для призначення прокурором є обов`язковими, суд робить висновок, що така робота є державною службою, а особа, яка її виконує повинна мати юридичну освіту. З огляду на це, суд вважає, що не зарахування до вислуги років позивача періоду роботи з 26.01.2021 року по 09.12.2022 року є протиправним, а відтак наявні правові підстави для зобов`язання відповідача вчинити дії щодо зарахування вказаного періоду роботи до вислуги років, що узгоджується із вимогами ч. 6 ст. 86 Закону України «Про прокуратуру».

При цьому, суд погоджується із доводами позивача, що Законом України «Про прокуратуру» не ставиться можливість зарахування такого періоду роботи виключно якщо така робота мала місце до моменту призначення на посаду прокурора, а тому у разі звільнення особи з посади прокурора і призначення його в подальшому на посаду державного службовця, такий стаж роботи має бути зарахований до вислуги років прокурора.

Водночас, суд вважає необґрунтованими доводи відповідача, що страховий стаж визначається виключно на момент призначення пенсії та в подальшому не може бути змінений (збільшений) у разі якщо особа продовжує здійснювати трудову діяльність. Помилковість такого висновку пенсійного органу пояснюється тим, що у разі здійснення офіційної трудової діяльності за працівника, як правило, роботодавцем сплачуються відповідні страхові внески. Більш того, у зв`язку із збільшенням страхового стажу, особа має право звернутися до пенсійного органу із заявою про здійснення перерахунку призначеної пенсії, що в даному випадку і мало місце. Жодна норма законодавства України не передбачає будь-яких обмежень щодо обрахунку стажу роботи особи після призначення пенсії. Тобто, у разі якщо пенсіонер продовжує працювати після призначення пенсії, то при зверненні його за перерахунком пенсії, пенсійний орган має встановити фактичний стаж роботи з урахуванням періоду праці, перевірити сплату страхових внесків за таку особу та визначити наявність правових підстав для здійснення перерахунку пенсії.

Враховуючи те, що позивач просить врахувати стаж роботи до вислуги років з 26.01.2021 року по 09.12.2022 року не на дату призначення пенсії, а на дату звернення за перерахунком пенсії, то суд за вищенаведених мотивів вважає такі вимоги обґрунтованими, а тому їх належить задовольнити.

У зв`язку із цим, загальна вислуга років позивача як прокурора на день здійснення перерахунку становить 23 роки 4 місяці 2 дні, з яких: 21 рік 5 місяців 18 днів (не є оспорюваним сторонами та відповідає розрахунку стажу) та 1 рік 10 місяців 14 днів, що підлягає врахуванню відповідачем на підставі судового рішення.

З урахуванням збільшення стажу роботи позивача, в тому числі й щодо вислуги років, розмір пенсійної виплати ОСОБА_1 з урахуванням ч. 5 ст. 86 ЗУ «Про прокуратуру» має бути пропорційним, оскільки навіть при зарахуванні останнього періоду роботи така вислуга не становить 25 років.

Як встановлено судом та не заперечується сторонами, перерахунок пенсії відповідач здійснив виходячи з 51,40%, однак за наявності повних 23 років вислуги такий відсоток має становити 55,2 % (23 повних роки вислуги*60% (максимальний розмір відсоткового значення, визначеного ч. 5 ст. 86 ЗУ «Про прокуратуру»/25 років).

Отже, суд робить висновок, що при здійсненні перерахунку пенсії відповідач невірно визначив розмір нарахувань пенсійної виплати і цьому передували протиправні дії щодо незарахування до стажу роботи періоду перебування ОСОБА_1 на посаді державного службовця. У зв`язку із цим наявні правові підстави для зобов`язання пенсійного органу здійснити перерахунок пенсії з 14.12.2022 року, виходячи не з 51,40%, а 55,2% місячної заробітної плати за відповідну вислугу років. При цьому, підстав для зобов`язання пенсійного органу здійснити перерахунок виходячи із розрахунку 60 відсотків від сум заробітної плати не має, оскільки позивачем не доведено, що на день здійснення перерахунку вислуга його років становила 25 років.

Що ж стосується позовних вимог про зобов`язання здійснити перерахунок пенсії з 14.12.2022 року на підставі довідки прокуратури Херсонської області від 08.04.2020 року № 18-56вих-20, то суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2-4 ст. 86 Закону України «Про прокуратуру», пенсія призначається в розмірі 60 відсотків від суми їхньої місячної (чинної) заробітної плати, до якої включаються всі види оплати праці, з якої було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, одержуваної перед місяцем звернення за призначенням пенсії.

Розмір виплат (крім посадових окладів, надбавок за вислугу років), що включаються в заробіток для обчислення пенсії, визначається за вибором того, хто звернувся за пенсією, за будь-які 60 календарних місяців такої роботи підряд перед зверненням за пенсією незалежно від наявності перерв протягом цього періоду на даній роботі.

Середньомісячна сума зазначених виплат за 60 календарних місяців визначається шляхом ділення загальної суми таких виплат на 60. Коригування зазначених виплат проводиться із застосуванням коефіцієнта загального підвищення розмірів посадового окладу та надбавок до нього. Посадовий оклад, надбавки за вислугу років під час призначення пенсії враховуються в розмірах за останньою займаною посадою прокурора, встановлених на момент виникнення права на перерахунок пенсії за вислугу років.

Таким, чином, розмір пенсії залежить від суми місячної (чинної) заробітної плати працівника прокуратури, до якої, крім посадових окладів, надбавок за вислугу років включаються всі види оплати праці.

Законом прямо не визначений перелік виплат, які підлягають включенню до складу заробітної плати працівника прокуратури, який використовується при обчисленні розміру пенсії, що можливо тлумачити як дозвіл на включення до заробітної плати будь-яких виплат, передбачених законодавством.

Заробітна плата прокурора складається з посадового окладу, премій та надбавок за: 1) вислугу років; 2) виконання обов`язків на адміністративній посаді та інших виплат, передбачених законодавством (частині друга статті 81 Закону № 1697- VII).

З матеріалів справи слідує, що при зверненні позивача до пенсійного органу із заявою про призначення пенсії за вислугою років, довідка про розмір заробітної плати, яка має враховуватися при обрахунку пенсії, надана не була.

В подальшому після призначення пенсії, позивач неодноразово звертався до пенсійного органу та долучив зокрема наступні довідки:

№ 18-55вих20 від 08.04.2020 року про складові заробітної плати/грошового забезпечення (посадовий оклад, оклад за військове звання, надбавка за вислугу років);

№ 18-56вих20 від 08.04.2020 року про розмір заробітної плати (грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії);

№ 21-232/вих22 від 07.12.2022 року про складові заробітної плати/грошового забезпечення (посадовий оклад, оклад за військове звання, надбавка за вислугу років);

№ 21-233/вих22 від 07.12.2022 року про розмір заробітної плати (грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії);

№ 21-234/вих22 від 07.12.2022 року про складові заробітної плати/грошове забезпечення (за будь-які 60 календарних місяців роботи підряд перед призначенням/перерахунком пенсії).

Аналізуючи зміст наявних довідок та наданий обрахунок розміру пенсії ОСОБА_1 суд робить висновок, що у даному випадку пенсійний орган без дотримання вимог статті 86 Закону України «Про прокуратуру» здійснив відповідні розрахунки та не врахував всього механізму обрахунку пенсії за вислугу років, в тому числі й не взяв до уваги ту обставину, що окрім розміру посадових окладів, надбавок за вислугу років до розрахунку мають бути включені й інші види виплат, які входять до заробітної плати прокурора.

У той же час аналіз складових довідок № 21-232/вих22 від 07.12.2022 року про складові заробітної плати/грошового забезпечення (посадовий оклад, оклад за військове звання, надбавка за вислугу років); № 21-233/вих22 від 07.12.2022 року про розмір заробітної плати (грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії); № 21-234/вих22 від 07.12.2022 року про складові заробітної плати/грошове забезпечення (за будь-які 60 календарних місяців роботи підряд перед призначенням/перерахунком пенсії) дозволяє зробити висновок, що такі містять всі необхідні складові, які повинні враховуватися пенсійним органом при обрахунку розміру пенсії позивача. При цьому, суд звертає увагу, що довідка № 21-232/вих22 від 07.12.2022 року сформована таким чином, що дані для обрахунку пенсії слід враховувати, які зазначені у довідках № 21-233/вих22 від 07.12.2022 року та № 21-234/вих22 від 07.12.2022 року, оскільки про це у ній є відповідне посилання органу, який видав такі довідки.

За таких обставин, суд вважає, що здійснення перерахунку пенсії позивача має відбуватися пенсійним органом з урахуванням складових, зазначених у довідках № 21-233/вих22 від 07.12.2022 року та № 21-234/вих22 від 07.12.2022 року, а не на підставі довідки № 18-56вих20 від 08.04.2020 року.

При цьому, суд вважає обґрунтованими доводи відповідача, що з огляду на те, що пенсія призначена у 2022 році, то і складові обрахунку не можуть визначатися на підставі довідки, яка видана у 2020 році.

Таким чином, на підставі вищевикладеного, суд враховуючи вимоги ч. 2 ст. 9 КАС України, вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та зобов`язати відповідача здійснити перерахунок та виплату пенсії позивача з 14.12.2022 року на підставі довідок № 21-233/вих22 від 07.12.2022 року та № 21-234/вих22 від 07.12.2022 року.

Враховуючи те, що відповідачем при здійсненні перерахунку пенсії, спірне рішення прийнято без врахування усіх суттєвих обставин та без дотримання вимог пенсійного законодавства, таке рішення підлягає скасуванню, а пенсійний орган має здійснити дії щодо відновлення порушеного права позивача у спосіб, визначений судовим рішенням.

При цьому, суд враховує, що відповідно до статті 2 КАС України метою адміністративного судочинства є ефективний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Ця мета перекликається зі статтею 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Відповідно до неї кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Засіб юридичного захисту, якого вимагає стаття 13, має бути «ефективним» як з практичної, так і з правової точки зору, тобто таким, що запобігає стверджуваному порушенню чи його повторенню в подальшому, або забезпечує адекватне відшкодування за те чи інше порушення, яке вже відбулося. Навіть якщо якийсь окремий засіб юридичного захисту сам по собі не задовольняє вимоги статті 13, задоволення її вимог може забезпечуватися за допомогою сукупності засобів юридичного захисту, передбачених національним законодавством (пункт 64 рішення Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справі «Юрій Миколайович Іванов проти України» від 15.10.2009 (заява № 40450/04).

Засіб юридичного захисту має бути «ефективним» в теорії права та на практиці, зокрема, в тому сенсі, що можливість його використання не може бути невиправдано ускладнена діями або бездіяльністю органів влади держави-відповідача (пункт 95 рішення ЄСПЛ у справі «Аксой проти Туреччини» від 18.12.1996 (заява № 21987/93).

При оцінці ефективності необхідно враховувати не тільки формальні засоби правового захисту, а й загальний правовий і політичний контекст, в якому вони діють, й особисті обставини заявника (пункт 101 рішення ЄСПЛ у справі «Джорджевич проти Хорватії» від 24.07.2012 (заява № 41526/10); пункти 36-40 рішення ЄСПЛ у справі «Ван Остервійк проти Бельгії» від 06.11.1980 (заява № 7654/76). Отже, ефективність засобу захисту оцінюється не абстрактно, а з урахуванням обставин конкретної справи та ситуації, в якій опинився позивач після порушення.

Як зазначається у рішенні Конституційного Суду України від 29.08.2012 № 16-рп/2012, Конституція України гарантує здійснення судочинства судами на засадах, визначених у частині третій статті 129 Конституції, які забезпечують неупередженість здійснення правосуддя судом, законність та об`єктивність винесеного рішення тощо. Ці засади, є конституційними гарантіями права кожного на судовий захист, зокрема, шляхом забезпечення перевірки судових рішень в апеляційному та касаційному порядках, крім випадків, встановлених законом (рішення Конституційного Суду України від 02.11.2011 № 13-рп/2011).

Крім того, Конституційний Суд України у рішенні від 30.01.2003 № 3-рп/2003 підкреслив, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Відповідно до частини першої статті 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. При цьому за своєю суттю правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 30.01.2003 № 3-рп/2003).

Отже, рішення суду, у випадку задоволення позову, має бути таким, яке б гарантувало дотримання і захист прав, свобод, інтересів позивача від порушень з боку відповідача, забезпечувало його виконання та унеможливлювало необхідність наступних звернень до суду. Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Отже, за наявного правового регулювання та встановлених обставин суд робить висновок, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають частковому задоволенню у спосіб:

визнання протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області від 21.12.2022 року №89 про перерахунок пенсії ОСОБА_1 ;

зобов`язання Головного управління Пенсійного Фонду України в Одеській області здійснити перерахунок та виплату з 14.12.2022 року ОСОБА_1 пенсію виходячи із розрахунку 55,2 відсотків від сум заробітної плати обрахованої за останні 60 календарних місяців роботи перед зверненням за призначенням пенсії, на підставі довідки Херсонської обласної прокуратури №21-233/вих22 від 07.12.2022 року та № 21-234/вих22 від 07.12.2022 року, з урахуванням раніше виплачених сум;

зобов`язання Головного управління Пенсійного Фонду України в Одеській області зарахувати ОСОБА_1 до спеціального стажу, що дає право на пенсію за вислугою років відповідно до Закону України «Про прокуратуру», стаж роботи в Херсонській обласній прокуратурі на посаді державного службовця з 26.01.2021 року по 09.12.2022 року включно.

В іншій частині позовних вимог стосовно перерахунку пенсії позивачу виходячи із розрахунку 60% від суми заробітної плати на підставі довідок суд відмовляє з мотивів, викладених вище.

Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Враховуючи те, що при зверненні до суду із позовом ОСОБА_1 сплатив судовий збір у розмірі 1073,60грн., то вказаний судовий збір має бути стягнутий з відповідача відповідно до вимог статті 139 КАС України на його користь.

Керуючись ст. ст. 9, 139, 241-246, 250, 255, 260, 262, 295, 297 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області (; адреса: вул. Канатна, 83, м. Одеса, 65012) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області від 21.12.2022 року №89 про перерахунок пенсії ОСОБА_1 .

Зобов`язати Головне управління Пенсійного Фонду України в Одеській області () здійснити перерахунок та виплату з 14.12.2022 року ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) пенсії виходячи із розрахунку 55,2 відсотків від сум заробітної плати обрахованої за останні 60 календарних місяців роботи перед зверненням за призначенням пенсії, на підставі довідки Херсонської обласної прокуратури № 21-233/вих22 від 07.12.2022 року та № 21-234/вих22 від 07.12.2022 року, з урахуванням раніше виплачених сум.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного Фонду України в Одеській області () зарахувати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до спеціального стажу, що дає право на пенсію за вислугою років відповідно до Закону України «Про прокуратуру», стаж роботи в Херсонській обласній прокуратурі на посаді державного службовця з 26.01.2021 року по 09.12.2022 року включно.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з Головного управління ПФУ в Одеській області (; адреса: вул. Канатна, 83, м. Одеса, 65012) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) витрати зі сплати судового збору в розмірі 1073(одна тисяча сімдесят три)грн. 60коп.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст. ст. 293,295 КАС України, до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Суддя М.М. Аракелян