Справа № 162/785/23
Суддя: Обрізко Ігор Михайлович
Дата ухвалення: 2024-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2024 рокуЛьвівСправа № 162/785/23 пров. № А/857/21173/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Обрізко І.М.,

суддів Іщук Л.П., Судової Хомюк Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Доморадової Р.В.

за участю представника відповідача Богацького Є.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у місті Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Любешівського районного суду Волинської області від 19 жовтня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду, прийняту суддею Савичем А.С. о 15 годині 40 хвилині у с. Любешів у справі за позовом ОСОБА_1 до помічника лісничого філії «Любешівське лісомисливське господарство» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» Диня Юрія Йосиповича, філії «Любешівське лісомисливське господарство» Державного спецалізованого господарського підприємства «Ліси України» про оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення,-

встановив:

26.09.2023 ОСОБА_1 (надалі позивач) звернувся з адміністративним позовом до помічника лісничого філії «Любешівське лісомисливське господарство» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» Диня Юрія Йосиповича, філії «Любешівське лісомисливське господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» про скасування постанови від 31.07.2023 № 230032 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 65 КУпАП.

Ухвалою Любешівського районного суду Волинської області від 19 жовтня 2023 адміністративний позов залишено без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строку звернення до суду.

Суд виходив з того, що постановою помічника лісничого Любешівського лісництва філії «Любешівське лісомисливське господарство» господарського підприємства «Ліси України» Динь Ю.Й. від 31.07.2023 № 230032 ОСОБА_1 за фактом здійснення незаконної порубки трьох дерев породи сосна звичайна визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510,00 грн. (а.с 20).

Суд зазначив, що позивач не навів поважних причин пропуску строку звернення до суду та звернув увагу, що строк оскарження постанови у цій справі обчислюється з моменту ухвалення оскаржуваної постанови.

Оскільки в судовому засіданні встановлено, що вказані позивачем у заяві та в судовому засіданні підстави для поновлення пропущеного строку, судом визнано неповажними, то суд прийшов до висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу. Вважає, що судом першої інстанції постановлено ухвалу без повного і всебічного з`ясування обставин справи. Просить скасувати ухвалу суду, а справу повернути до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги покликається на те, що суд першої інстанції зазначив, що йому надсилалась відповідачем оскаржувана постанова 11.08.2023 рекомендованим листом №030 і була повернута відправнику за закінченням терміну зберігання.

Однак, невідомо з яких даних суд першої інстанції встановив, що саме надсилалась оскаржувана постанова, адже до суду не подавався опис майна.

По-друге, джерело походження доказу, який розміщений на а.с. 50-51 стороні позивача невідоме, суд першої інстанції повідомляв, що якісь заперечення на заяву позивача про поновлення строку на звернення до адміністративного суду надійшли на електронну адресу суду, проте, суд першої інстанції не ухвалював в судовому засіданні рішення про приєднання цих доказів до матеріалів справи. Крім того, вони не надавались для ознайомлення для сторони позивача. Відтак, посилання на докази судом, які у встановленому порядку не приєднувались до матеріалів справи є грубим процесуальним порушенням.

Стороною позивача чітко доведено, що до 18.09.2023 позивач не знав про існування оскаржуваної постанови від 31.07.2023 №230032. Про існування вищевказаної постанови останній дізнавсь від працівників Любешівського ВДВС, коли отримав виклик до державного виконавця 18.09.2023.

Відтак, при винесенні оскаржуваної ухвали про залишення позовної заяви без розгляду, яка була винесена на підставі «доказів», які невідомо де суд першої інстанції віднайшов, було обмежено право позивача на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, закріплене статтею 13 Конвенції, оскільки про час винесення оскаржуваної постанови позивача повідомлено не було, а сам розгляд адміністративної справи було проведено без його участі, внаслідок чого було позбавлено можливості практичної реалізації більшості з передбачених статтею 268 КУпАП прав, у тому числі права на захист. Крім того, суд покликався на докази, які появились в матеріалах справи не у відповідності до ч.ч. 9, 10 ст. 79 КАС України, а невідомо як.

Судова колегія заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом встановлено, що постановою помічника лісничого Любешівського лісництва філії «Любешівське лісомисливське господарство» господарського підприємства «Ліси України» Динь Ю.Й. від 31.07.2023 № 230032 ОСОБА_1 за фактом здійснення незаконної порубки трьох дерев породи сосна звичайна визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510,00 грн. (а.с 20).

Довідкою ДОП ВПД № 1 (сел. Любешів) Камінь-Каширського РВП ГУНП у Волинській області від 11.07.2023, про результати розгляду матеріалів по факту незаконної порубки дерев ІКС ІПНП № 1482 від 30.06.2023 стверджується, зокрема, що … перевіркою встановлено, що 27.06.2023 близько 08 год майстер лісу ОСОБА_2 при здійсненні обходу лісових масивів поблизу с.Любешівська Воля Камінь-Каширського району виявив незаконну порубку трьох дерев породи сосна відповідних діаметрами пнів. Прослідкувавши по слідах трактора, який їхав з місця події майстер лісу з`ясував, що незаконну зрізану лісодеревину було завезено на територію домогосподарства ОСОБА_1 , що по АДРЕСА_1 , у вказаному населеному пункті. ОСОБА_1 категорично заперечив свою причетність до даного лісопорушення та від дачі пояснень відмовився в категоричній формі. Разом з тим, зі змісту повідомлення ОСОБА_1 на лінію «102», яке надійшло о 12 год 15 хв цього дня, тобто через дві години після повідомлення на цю ж лінію майстра лісу ОСОБА_2 про незаконну порубку лісу та виявлення незаконно зрубаної деревини, на його подвір`ї, вбачається, що деревину ОСОБА_1 привезла о 03 год ночі невідома особа… (а.с.13-14).

Згідно вимог частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За визначенням з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 КАС України. Приписами частини другої статті 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до статті 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відтак, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Колегія суддів зазначає, що практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс та інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Слід зазначити, що суд, оцінюючи обставини, що перешкоджали особі здійсненню права на своєчасне звернення за захистом порушених прав, свобод та інтересів, повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів.

Під строком звернення до адміністративного суду розуміється строк, протягом якого особа має право звернутися з адміністративним позовом і розраховувати на одержання судового захисту. Дотримання цього строку є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності та неостаточності у відносинах.

Таким чином, умовами застосування наслідків пропуску строку звернення до суду є насамперед його пропуск, відсутність заяви про поновлення строку, а у разі подання заяви про поновлення строку - відсутність поважних причин його пропуску.

Щодо визначення, власне, поважності причин пропуску строку звернення до суду, то суд апеляційної інстанції звертає увагу, що законодавством не встановлено перелік випадків, які можуть розцінюватись судом як поважні причини пропуску строків, а тому, відповідно, вирішення цього питання знаходиться у виключній компетенції суду, до якого з адміністративним позовом звертається позивач. Разом з тим, поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду є наявність обставин, які створили об`єктивні перешкоди для звернення особи з адміністративним позовом і подолання яких для цієї особи було неможливим або ускладненим.

Вирішення судом питання про наявність або відсутність підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними в конкретній справі залежить від вказаних у позовній заяві причин, підтверджених відповідними засобами доказування, та доданих до неї матеріалів.

Таким чином, для вирішення питання про наявність або відсутність пропуску строку звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів особи необхідно з`ясувати, яким саме рішенням, дією чи бездіяльністю порушені права цієї особи, коли розпочався перебіг цього строку.

Як встановлено судом першої інстанції, підставою для звернення до суду із даним позовом, слугувала незгода позивача із постановою від 31.07.2023 № 230032 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 65 КУпАП.

Приймаючи до уваги зміст заявлених позивачем вимог, колегія суддів дійшла висновку, що для вирішення питання про наявність або відсутність пропуску строку звернення до суду із даним позовом, необхідно встановити факт, коли позивачу стало відомо про існування оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення відносно нього.

При розгляді даної справи в суді першої інстанції, ОСОБА_1 пояснив, що він не заперечує факт особистого звернення на лінію «102» ще 27.06.2023 за фактом виявлення на його подвір`ї за адресою місця проживання зрізаної деревини, хоча і відмовився пояснити результати звернення, оскільки не цікавився даним питанням.

Крім того, позивач також не заперечив факт отримання ним особисто до 18.09.2023 поштової кореспонденції з державної виконавчої служби, де містилась постанова про відкриття виконавчого провадження щодо примусового виконання оскаржуваної постанови від 31.07.2023 з іншими документами (додатками).

Відповідно до рекомендованого листа за № 835 державним виконавцем кореспонденція надіслана 06.09.2023, яку ОСОБА_1 згідно з роздруківки відстеженням на офіційному сайті Укрпошта отримав особисто 13.09.2023 (а.с. 52).

Судом першої інстанції вірно звернуто увагу на те, що покликання позивача на те, що кореспонденцію він отримав 16.09.2023 не заслуговують на увагу, оскільки жодними доказами не підтверджені.

Окрім того, судом підставно акцентовано на тому, що оскаржувана постанова ще раніше, 11.08.2023, надсилалась на адресу проживання ОСОБА_1 й відповідачем у справі (рекомендований лист №030), що підтверджується фіскальним чеком, однак, як вбачається із роздруківки відстеження на офіційному сайті Укрпошта, вона повернулась у зв`язку з закінченням терміну зберігання (а.с.50 зворот, а.с. 51).

За пунктом 8 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів, зокрема, до внутрішніх поштових відправлень належать: листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю.

Фіскальний чек, розрахункова квитанція є розрахунковими документами, якими підтверджується надання послуг поштового зв`язку, що вбачається з п. 2 Правил № 270.

Щодо роздруківки з веб-сайту АТ «Укрпошта» (роздруківка трекінгу про відстеження поштових повідомлень, роздрукованого з офіційного веб-сайта АТ «Укрпошта»), необхідно зазначити таке.

Згідно з п. 2 Правил № 270 реєстроване поштове відправлення - поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку.

Штриховий кодовий ідентифікатор - штрихова позначка, побудована за певними правилами і призначена для автоматичної ідентифікації реєстрованих поштових відправлень. Аналогічне визначення штрихового кодового ідентифікатора міститься в Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» від 12.05.2006 № 211 (Порядок № 211).

Відповідно до п. 1.12 Порядку № 211 для забезпечення інформаційної підтримки та автоматизації процесів реєстрації, обробки та контролю пересилання реєстрованих поштових відправлень і закритих поштових речей, а також для забезпечення оперативною інформацією працівників, які відповідають за розшук поштових відправлень, впроваджена АСРК (автоматизована система реєстрації та контролю).

Пунктом 1.13 Порядку № 211 встановлено, що програмне забезпечення АСРК реалізує такі основні функції та процедури, зокрема, пошук та відслідковування реєстрованих поштових відправлень і закритих поштових речей по шляху проходження; надання інформації споживачам через Інтернет.

За п. 1.14. Порядку № 211 пересилання поштових відправлень за рекомендаціями ВПС та відповідно до ДСТУ 3145-95 «коди та кодування інформації. Штрихове кодування. Загальні вимоги» для кодування внутрішньої пошти в АСРК (автоматизована система реєстрації та контролю) використовується штриховий код 128, для кодування міжнародної пошти штриховий код, що відповідає стандарту S 10 ВПС.

Довжина штрихового коду включає 13 символів для внутрішніх поштових відправлень: 1...5 - поштовий індекс об`єкта поштового зв`язку місця приймання поштового відправлення; 6...12 - номер поштового відправлення; 13 - контрольний розряд.

Присвоєння поштовому відправленню штрихового кодового ідентифікатора надає споживачу поштових послуг можливість відслідковувати в системі АСРК поштове відправлення та отримувати інформацію через інтернет на офіційному сайті АТ «Укрпошта» (подібний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 29.07.2021 у справі № 925/418/20).

Отже, роздруківкою трекінгу про відстеження поштових повідомлень, роздрукованою з офіційного сайту АТ «Укрпошта», підтверджується, серед іншого, отримання адресатом відповідних документів. Зазначене відповідає висновку Верховного Суду, викладеному у постанові від 24 листопада 2022 у справі № 870/9/22.

Щодо покликання апелянта на процесуальні порушення, то такі не впливають на результат розгляду справи, а також не є підставою для скасування судового рішення.

Відтак, враховуючи наведене вище, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду.

Судові витрати розподілу не підлягають з огляду на результат вирішення апеляційної скарги та виходячи з вимог ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, ухвалу Любешівського районного суду Волинської області від 19 жовтня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі №162/785/23 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і не може бути оскаржена.

Головуючий суддя І. М. Обрізко
судді Л. П. Іщук
Т. І. Шинкар
Повне судове рішення складено 16.02.2024.