Справа № 320/7679/24
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2024-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 лютого 2024 року м. Київ № 320/7679/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши позовну заяву Всеукраїнської громадської організації " Всеукраїнське агенство авторських прав " до Міністерства економіки України та Комісії з акредитації організацій колективного управління Міністерства економіки України про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Всеукраїнська громадська організація " Всеукраїнське агенство авторських прав " з позовом до Міністерства економіки України та Комісії з акредитації організацій колективного управління Міністерства економіки України та просить суд:

визнати бездіяльність Міністерства економіки України щодо невирішення питання щодо заміни членів комісії з акредитацій організацій колективного управління зобов"язання здійснити належне формування комісії з акредитації організацій колективного управління, як того передбачає Положення про акредитацію організацій колективного управління затверджене наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України;

визнати бездіяльність Міністерства економіки України щодо непроведення конкурсу на обрання акредитованих організацій колективного управління в сфері обов"язкового колективного управління «право слідування щодо творів образотворчого мистецтва»;

згідно з п. 10 ч. 2 ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України застосувати до всеукраїнської громадської організації «Всеукраїнське авторських прав» інший спосіб захисту прав, як суб"єкта публічно-правових відносин від порушень з боку Міністерства економіки України, який за аналогією не суперечить закону і забезпечує ефективний захист суб"єктів авторського права, які мають право представляти свої інтереси через організацію колективного управління, а саме - зобов"язати Міністерство економіки України видати наказ на продовження дії акредитації всеукраїнської громадської організації «Всеукраїнське агентство авторських прав» У сфері обов"язкового колективного управління «право слідування щодо творів образотворчого мистецтва» до проведення конкурсу на обрання акредитованої організації колективного управління в сфері обов"язкового колективного управління «право слідування щодо творів образотворчого мистецтва».

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 КАС України; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України.

Однак, дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 та 169 КАС України.

Частиною 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч. 2 ст. 132 КАС України).

Положеннями абзацу 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) визначено, що судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною 3 ст. 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду суб"єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684,00 грн).

Частиною 1 ст. 4 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, відповідно до Закону України Закону України "Про Державний бюджет на 2023 рік установлено у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2023 - 2 684,00 грн.

Частинами 1 та 2 ст. 9 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Як вбачається з матеріалів поданого адміністративного позову, позивач не подано до суду доказів сплати судового збору.

З урахуванням того, що позов було подано у 2023 році та позивачем заявлени три вимоги немайнового характеру йому необхідно подати докази сплати судового збору у ромірі 8 052,00 грн (2 684,00 х 3).

Суд звертає увагу позивача на те, що інформацію щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Також відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У ч. 2 ст. 122 КАС України зазначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з матеріалів справи наказом відповідача № 1827 від 18.09.2020 було затверджено Положення про комісію з акредитації організацій колективного управління, де п. 1 Розділу ІІ цього положення було затверджено, що до складу комісії входять вісім членів комісії, а саме:

Міністр розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України (заступник Міністра) - голова комісії; від Мінекономіки - одна особа; від МКІ - одна особа; від Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення - одна особа; від громадських об?єднань, асоціацій, що представляють користувачів,- одна особа; від громадських об?єднань, асоціацій, творчих спілок, що представляють правовласників,-одна особа; від міжнародних організацій у сфері авторського права або від міжнародних організацій у сфері суміжних прав - дві особи, які беруть участь у розгляді питань відповідно до їх компетенції.

Склад комісії з акредитації організацій колективного управління був визначений згідно додатку до наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 2448 від 25.11.2020, а саме до складу комісії входять:

Романішин Олександр Вікторович - заступник Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства У країни, голова Комісії;

Котушенко Аліна Мирославівна - заступник директора департаменту розвитку сфери інтелектуальної власності - начальник управління авторського права і суміжних прав Мінекономіки, заступник голови Комісії та ін.

Пунктом 3 вищеозначеного Положення зазначено, що склад комісії формує Мінекономіки. Зміни до складу комісії вносяться за поданням голови комісії та затверджуються наказом Мінекономіки.

За розпорядженням Кабінету Міністрів України № 543-р від 02.06.2021, ОСОБА_1 було звільнено з посади заступника Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України відповідно до абзацу 4 ч. 2 ст. 9 Закону України "Про центральні органи виконавчої влади", у зв"язку з чим на думку позивача, повинні були бути внесені зміни до складу комісії з акредитації організацій колективного управління, тому що фактично така комісія з 02.06.2021 не була сформована у повному складі, а займати посаду голови комісії відповідно до абз. 2 п.1 Розділу ІІ Положення про комісію з акредитації організацій колективного управління та ч. 2 ст. 16 Закону України № 2415 може лише або Міністр, або заступник Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України.

Зауважується, що відповідного наказу про затвердження нового складу комісії з акредитації організацій колективного управління затверджено не було ще до оголошення на території України воєнного стану Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022.

Позивач вважає, що таким чином відповідач внаслідок власної бездіяльності, у порушення Закону № 2415 не зміг провести новий відкритий конкурс акредитації організації колективного управління у сфері прав слідування, оскільки строк акредитації позивача закінчується 20.02.2023. На думку позивача такий конкурс мав бути оголошений до настання 20.10.2022.

Слід звернути увагу, що до суду позивач звернувся 26.10.2023 (дата направлення позову засобами поштового зв"язку), тобто з порушенням шестимісячного строку звернення до суду.

Частиною 1 ст. 121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Будь - яких заяв, клопотань щодо поновлення строку звернення до суду позивачем подано не було.

Частиною 1 ст. 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення у справі Мельник проти України).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку до дати звернення з позовною заявою.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно - правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк звернутись до суду.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав на оскарження рішення, дії чи бездіяльності у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Окрему увагу необхідно акцентувати на тому, що при вирішенні питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд повинен звертати увагу на усі доводи позивача; на тривалість строку, який пропущено; на поведінку позивача протягом цього строку; на дії, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності. Суди повинні гарантувати доступ до правосуддя особам, які вважають, що їх право порушене, і діяли добросовісно, але пропустили строк звернення до суду з поважних причин.

З урахуванням суті заявлених позовних вимог суд зазначає, що строки подання позовної заяви про визнання протиправним та скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному державному реєстрі податкових накладних з похідною вимогою про зобов"язання її зареєструвати у разі, коли платник податків не використовував процедуру адміністративного оскарження таких рішень, як досудовий порядок вирішення спору становить шість місців з дня, коли особа дізналась або мала дізнатись про порушення свої прав, свобод чи інтересів.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 23.04.2021 у справі № 380/10006/20, від 25.05.2021 у справі № 420/8997/20 та від 30.06.2021 у справі № 420/6333/20.

Крім того, п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України визначено, що у позовній заяві вказується, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, в якості відповідачів у справі вказано Комісію з акредитації організацій колективного управління Міністерства економіки України та Міністерства економіки України, однак прохальна частина позову не містить позовних вимог скерованих саме до Комісії з акредитації організацій колективного управління Міністерства економіки України.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст. 169 КАС України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом подачі до суду документу про сплату судового збору в розмірі 8 052,00 грн або документ, який підтверджуює підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, обгрунтоване клопотання про поновлення шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, а також заяву про уточнення участинів справи та відповідно позовних вимог, з урахуванням викладеного у даній ухвалі суду.

Керуючись ст.. 161, 169, 171 КАС України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву Всеукраїнської громадської організації " Всеукраїнське агенство авторських прав " до Міністерства економіки України та Комісії з акредитації організацій колективного управління Міністерства економіки України про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подачі до суду документу про сплату судового збору в розмірі 8 052,00 грн або документ, який підтверджуює підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, обгрунтоване клопотання про поновлення шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, а також заяву про уточнення участинів справи та відповідно позовних вимог, з урахуванням викладеного у даній ухвалі суду.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Головенко О.Д.