Справа № 420/22925/23
Суддя: Хурса О. О.
Дата ухвалення: 2024-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Хурси О.О., розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «ЗАВОД ЧОРНОМОРПОЛІГРАФМЕТАЛ» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «ЗАВОД ЧОРНОМОРПОЛІГРАФМЕТАЛ» до Головного управління ДПС в Одеській області, в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС від 11.08.2023 №19946/15-32-07-07-23.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що відповідачем було проведено документальну позапланову виїзну перевірку ПАТ «ЗАВОД ЧОРНОМОРПОЛІГРАФМЕТАЛ» з питань дотримання вимог валютного законодавства за контрактом від 10.08.2022 № ST-22/10/08 за період з 10.08.2022 по дату закінчення документальної позапланової виїзної перевірки.

За результатами перевірки відповідачем складено акт перевірки № 18756/15-32-07-07-18 від 12.07.2023, в якому зазначено про порушення: п.1, п.3 ст.13 Закону №2473; п.142 постанови НБУ від 24.02.2022 №18.

Позивач вважає, що висновки Акта перевірки не відповідають фактичним обставинам справи, а ППР, винесене на його підставі є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на наступне.

Позивач зазначив, що ним зроблено усе можливе для своєчасного перетину кордону усією коносаментною партією товару, що свідчить про відсутність у останнього вини у складі оскаржуваного правопорушення.

Торгово-промислова палата України ухвалила рішення спростити процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), та з метою позбавлення обов`язкового звернення до ТПП України та уповноважених нею регіональних ТПП з метою підтвердження форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії введеного воєнного стану, на сайті ТПП України було розміщено 28.02.2022 загальний офіційний лист ТПП України щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Пунктом 112.8.9 ст. 112 ПКУ, діючого на даний час, визначено, що обставинами, які звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є, зокрема, вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).

Отже, з юридичної точки зору положення діючого законодавства зобов`язують контролюючий орган в період дії обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин) не застосовувати фінансову відповідальність до платника податків, в тому числі згідно з Законом України «Про валюту і валютні операції».

Таким чином, є неправомірним та підлягає скасуванню висновок органу ДПС про застосування фінансової відповідальності у вигляді пені до Товариства в період дії форсмажорних обставин з 24.02.2022 до їх офіційного закінчення у зв`язку з військовою агресією РФ проти України. Наявність підтверджених ТПП України форсмажорних обставин, відповідно до п.п. 112.8.9. п.112.8 ст. 112 ПКУ та п. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», звільняють Товариство від відповідальності за порушення вимог ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» та нарахування Товариству пені за ч. 5 ст. 13 вказаного Закону.

Крім того, позивач посилається на пункт 69 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України щодо зупинення перебігу строків на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

Ухвалою суду від 08.09.2023 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснити у письмовому провадженні.

Представник відповідача подав відзив на позов, в якому заперечував проти задоволення позову, та просив відмовити у його задоволенні з огляду на наступне.

Враховуючи вимоги Закону № 2473 і Регламенту ТПП, та посилання Товариства на початок бойових дій на території України, представник зазначає, що для можливого звільнення товариства від відповідальності за порушення граничних строків розрахунків встановлених Національним банком України, необхідно обґрунтувати неможливість виконання іноземною компанією поставки товару після здійснення товариством на його користь авансового платежу відповідно до укладеного зовнішньоекономічного контракту, та отримати сертифікат про наявність форс-мажорних обставин від Торгово-промислової палати України із зазначенням періоду дії таких обставин.

Однак, з боку позивача відповідної довідки уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту), яка підтверджує виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин по контрактам під час проведення перевірки або після її закінчення надано не було.

Так само й не було надано контролюючому органу документи про прийняття до розгляду судом позовної заяви про стягнення з контрагента заборгованості по контракту, висновків Мінфіну щодо продовження строків за зовнішньоекономічною операцією.

04.10.2023 позивач подав відповідь на відзив, в якому підтримав позовні вимоги та наполягав на їх задоволенні.

09.10.2023 відповідач подав заперечення на відповідь на відзив, в яких останній наполягав на безпідставності позовних вимог.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, судом встановлено наступне.

Головним управлінням ДПС в Одеській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку ПАТ «ЗАВОД ЧОРНОМОРПОЛІГРАФМЕТАЛ» з питань дотримання вимог валютного законодавства за контрактом від 10.08.2022 № ST-22/10/08 за період з 10.08.2022 по дату закінчення документальної позапланової виїзної перевірки.

За результатами перевірки відповідачем складено акт перевірки № 18756/15-32-07-07-18 від 12.07.2023, в якому зазначено про порушення: п.1, п.3 ст.13 Закону №2473; п.142 постанови НБУ від 24.02.2022 №18.

На підставі Акту перевірки відповідачем прийнято оскаржуване ППР від 11.08.2023 №19946/15-32-07-07-23.

Вважаючи зазначене ППР протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Відповідно до п.п.20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно з п. 75.1 ст. 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Статтею 78 ПК України врегульований порядок проведення документальних позапланових перевірок.

Відповідно до пп. 78.1.1. п. 78.1 ст. 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Відповідно до п. 78.4 ст. 78 ПК України, про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Порядок оформлення результатів документальної позапланової перевірки встановлено статтею 86 цього Кодексу. (п. 78.8 ПК України).

Статтею 13 Закону України «Про валюту та валютні операції» (далі Закон № 2473) передбачено особливості встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 цього Закону, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України.

Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів не застосовуються щодо розрахунків, пов`язаних з договорами про участь у розподілі пропускної спроможності, а також щодо грошового забезпечення (кредитних лімітів) з метою участі в аукціонах з розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів.

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару). (ч.5 ст. 13 Закону № 2473)

У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту). (ч.6 ст. 13 Закону № 2473).

Згідно з пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України, в редакції чинної на час проведення перевірки та прийняття оскаржуваної податкового повідомлення - рішення, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

порушення вимог законодавства в частині:

обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;

цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;

обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;

здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;

порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Законом України «Про внесення змін до ПК України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16 січня 2020 року № 466-IX, в редакції від 01 січня 2021 року, підпункт 14.1.162 ПК України викладено в наступній редакції: « 14.1.162. пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи».

Відповідно до норм підпункту 54.3.3. пункту 54.3. статті 54 ПК України, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

З наведеного слідує, що ПК України визначено, що пеня за порушення строків розрахунків в іноземній валюті є різновидом грошового зобов`язання платника податків та застосовується контролюючим (податковим) органом в порядку, який передбачений для прийняття податкових повідомлень-рішень, а Закон України «Про валюту і валютні операції», зокрема стаття 13, містить лише встановлення такого виду відповідальності, як пеня за порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею.

Відповідно до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 року № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 19 грудня 2020 до 30 червня 2023 на території України карантин.

Таким чином, з 01.07.2023 норми цієї постанови Кабінету міністрів України не застосовуються.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що дії відповідача щодо нарахування пені за період з 10.08.2022 по 30.06.2023 є протиправними та суперечать положенням абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу ХХ «Перехідні положення» ПК України.

Натомість розрахунок пені за період з 01.07.2023 по 05.07.2023 на думку суду є правомірним.

Згідно правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 06.05.2022 року у справі №826/14188/16, наслідком встановлення судом невідповідності частини рішення суб`єкта владних повноважень (зокрема, помилкового розрахунку суми податкового зобов`язання) вимогам чинного на час виникнення спірних правовідносин законодавства є визнання такого акта частково протиправним, якщо цю частину може бути ідентифіковано (виокремлено, названо) та що без неї оскаржуваний акт в іншій частині (частинах) не втрачає свою цілісність, значення. Якщо помилкове нарахування сум податкового зобов`язання відбулося у зв`язку з порушенням нормативних вимог як платником так і контролюючим органом, то податкове повідомлення рішення не може бути визнано протиправним і скасовано у будь-якій частині. У цьому випадку контролюючий орган ще не визначив в установленому порядку дійсний податковий обов`язок зі сплати земельного податку. Суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймаючи замість акта індивідуальної дії, що визнається протиправним і скасовується, інше рішення, яке б відповідало закону, а також давати вказівки, що б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень.

За вказаних обставин суд вважає, що відповідач в оскаржуваному ППР від 11.08.2023 №19946/15-32-07-07-23 помилково визначив розмір пені, внаслідок незастосування абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, яка підлягала застосуванню, та відповідно здійснив помилковий розрахунок та передчасно застосував до позивача пеню у розмірі 256 600,63 грн.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про неправомірність визначеної відповідачем суми пені в оскаржуваному ППР від 11.08.2023 №19946/15-32-07-07-23 у розмірі 256 600,63 грн.

За вказаних обставин оскаржуване ППР від 11.08.2023 №19946/15-32-07-07-23 є таким, що прийнято без урахуванням всіх обставин справи, передчасно, тому є протиправним та підлягає скасуванню.

З огляду на викладене, з урахуванням встановлених судом обставин, суд доходить висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, а тому адміністративний позов підлягає задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на встановлені у справі обставини, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Суд вважає необхідним стягнути з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача сплачений ним судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись статтями 6, 12, 72, 77,90, 139, 246, 255,295,297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «ЗАВОД ЧОРНОМОРПОЛІГРАФМЕТАЛ» (вул. Привозна, 1, м. Одеса, Застава-2, п/ї 65098, ) до Головного управління ДПС в Одеській області (, адреса: вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 11.08.2023 №19946/15-32-07-07-23 Головного управління ДПС в Одеській області.

Стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Приватного акціонерного товариства «ЗАВОД ЧОРНОМОРПОЛІГРАФМЕТАЛ» судовий збір у розмірі 3849,01 грн.

Рішення набирає законної сили у порядку ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене у порядку та строки встановлені ст.295-297 КАС України.

Суддя О.О. Хурса