Справа № 638/2741/24
Суддя: Штих Т. В.
Дата ухвалення: 2024-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 638/2741/24
Провадження № 2-а/638/63/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2024 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Штих Т. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського Управління патрульної поліції ГУНП в Харківській області Найдьонова Сергія Євгенійовича області, третя особа: Керівник Харківської обласної прокуратури Фільчаков О. про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до поліцейського Управління патрульної поліції ГУНП в Харківській області Найдьонова С. Є., третя особа: Керівник Харківської обласної прокуратури Фільчаков О., в якому просить скасувати постанову та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно позивача у зв`язку з відсутністю в його діях складу.

Також позивач просив:

Поновити строк на окарження, так як вчасно не подав позов у звязку із зайнятістю в якості адвоката по кримінальним провадженям щодо осіб, які утримуются в СІЗО. Пропущений строк складає кілька годин, так як останій день подання був 12.02.2024р..

Визнати бездіяльність патрульного поліцейського управління патрульної поліції Харківської області незаконою щодо не проведення перевірки за його заявами.

Просив витребувати:

З МВС України, Національної поліції відомості інформаційно біометричної бази «Аргус» і «Армор» на осіб, які вчинили злочини і які проживали в будинку АДРЕСА_1 , 126, 128, 125, АДРЕСА_2 ) по АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 і АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 і АДРЕСА_8 , а також на ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ОСОБА_7 , ОСОБА_8 (ці відомості підтвердять використання СТЗ).

Допитати ОСОБА_4 , його співмешканку, ОСОБА_7 ОСОБА_6 ОСОБА_5 ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , позивача;

Оглянути квартири 125.126.будинку по АДРЕСА_9 , (ці відомості підтвердять використання СТЗ);

Провести радіоконтроль з участю позивача (ці відомості підтвердять використання СТЗ);

Витребувати в ГУ НП в Харківській області, Київської області, МВС України, м.Києва дані інформаційно-аналітичних систем «Армор», «Сова», «Скорпіон» та даними ним на ОСОБА_11 , ОСОБА_6 ОСОБА_12 ,, ОСОБА_13 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , , а також осіб, які нібито проживали за моїми адресами в АДРЕСА_1 (19852017гг.), АДРЕСА_10 (2007- 2010рр.), а також про приналежність моїх телефонів NoNo (2000- 2012гг.), НОМЕР_1 , (2003-2016гг.), 7812532(2012-2016гг.), НОМЕР_2 , (20142016гг.), , , ,097302 554, , , (останні два в 2016-2018гг.), і IMEI НОМЕР_3 (Nokia 6300), НОМЕР_4 (СОНИ), НОМЕР_5 (Samsung X160), НОМЕР_6 (Mitsubishi Trium). НОМЕР_7 (SamsungE 1081), НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , а також комп`ютери з мережевими адресами с46d4a09cf,f46d04a08c5f, 8c89a57c93ee, 00304f49ca3b, 00240108e867, 00-19-DB-B0-FD-DD, 3g модем205702186 Інтертелеком, та про икористання квартир для заадань ОРД в 1999-2020рр. в будинках АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_15 та АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_7 і АДРЕСА_8 , акти нестач спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації в 1999-2020рр.(ці відомості підтвердять використання СТЗ);

Витребувати клопотання прокурора Харківської області в 1991-2019гг., про початок оперативно- розшукових заходів, постанови про відмову в порушенні кримінальних справ за їх результатами щодо мешканців, будинках 195, 195Д, 195 Г , 191, 191 А, 276, 276 А по АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 , АДРЕСА_23 , АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 ,. стосовно ОСОБА_14 ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 (ці відомості підтвердять використання СТЗ);

Провести радіоконтроль з його участю (ці відомості підтвердять використання СТЗ);

Витребувати з Харківського апеляційного суду обліково-статистични картки, описи до актів знищення справ про НСРД стосовно ОСОБА_11 , ОСОБА_6 ОСОБА_12 ,, ОСОБА_13 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,, ОСОБА_17 а також осіб, які нібито проживали за моїми адресами в АДРЕСА_1 (1985- 2017гг.), АДРЕСА_10 (2007-2010рр.), АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 , АДРЕСА_15 та АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_24 , АДРЕСА_25 , а також про належність моїх телефонів NoNo (2000-2012гг.), НОМЕР_1 , (2003-2016гг.), 7812532(2012- 2016гг.), , (20142016гг.), , , ,, , , (останні два в 201 -2018гг.), і IMEI телефонів79454 (Nokia 6300), НОМЕР_4 (СОНИ),, НОМЕР_5 (Samsung X160), НОМЕР_6 (Mitsubishi Trium). НОМЕР_7 (SamsungE 1081), НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , а також комп`ютери з мережевими адресами с46d4a09cf,f46d04a08c5f, 8c89a57c93ee, 00304f49ca3b, 00240108e867, 00-19-DB-B0-FD-DD, 3g модем205702186 Інтертелеком, та про використання квартир для заадань ОРД в 1999-2020рр. в будинках.(ці відомості підтвердять використання СТЗ);

Витребувати з ГУНП в Харківській області аудіозаписи моїх викликів поліції на службу 102 за період 01.03.2021-03.05.2021р. - витребувати з департаменту патрудбної поліції в Харківській області постанову про притягнення мене до адмінвідповідальності.

Також позивач подав клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Згідно із п. 6 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя, розглянувши позовну заяву, доходить висновку про необхідність залишити її без руху з таких підстав.

Вимоги до позовної заяви визначені ст. ст. 160-161 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так відповідно до ч.3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Такі документи в матеріалах справи відсутні.

Разом з тим, у матеріалах справи міститься клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору за подання позовної заяви, яке мотивовано тим, що позивач даний час не має грошових коштів, за рахунок яких міг би сплатити судовий збір. Нерухомого майна він не має. Коштів на банківських рахунках не має. В звязку з цим просив надати відстрочку у сплаті судового збору до кінця розгляду справи.

Відповідно до ч. 1ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Положеннями ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч. 2ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Як вбачається, даною статтею Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення від сплати судового збору.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Приписи статей КАС України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ Kniat v. Poland від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ JedamskiandJedamska v. Poland від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Позивач, звертаючись до суду із клопотанням про звільнення від сплати судового збору, обґрунтовує його тим, що позивач даний час не має грошових коштів, за рахунок яких міг би сплатити судовий збір. Нерухомого майна він не має. Коштів на банківських рахунках не має, однак на підтвердження своїх доводів не надав жодного доказу.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов : розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024рік» встановлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі на 01.01.2021 рік - 3028 грн.

Отже, за подання даного позову про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення позивачеві необхідно сплатити 605 грн. 60 коп. судового збору.

Відповідно до правової позиції у постанові по справі № 543/775/17 від 18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду вирішила за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України зазначеного в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження№ 21-1410а16), вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

В контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону №3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

На підставі вищевикладеного, суддя доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 КАС України).

Приписами статті 222 КУпАП визначено перелік справ про адміністративні правопорушення, які розглядаються органами Національної поліції (зокрема справи про адміністративне правопорушення, передбачені статтею 183 КУпАП).

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення інспектори відповідного орану поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, а саме - від імені Департаменту патрульної поліції Національної поліції України і її територіальних органів.

Таким чином, працівник органів і підрозділів Національної поліції, який має спеціальне звання, не може виступати самостійним відповідачем у справах даної категорії, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, оскільки таким відповідачем є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17 вересня 2020 року по справі №742/2298/17 та від 26 грудня 2019 року по справі №724/716/16-а та відповідно до частини 5 статті 242 КАС України, підлягає врахуванню судом при розгляді цієї справи.

Суд звертає увагу на те, що органом Національної поліції у даній справі є Департамент патрульної поліції, від імені якого інспектор патрульної поліції уповноважений накладати адміністративні стягнення та розглядати справи про адміністративні правопорушення. А тому належним відповідачем у даній справі є Департамент патрульної поліції (місто Київ, вул. Федора Ернста, буд. 3, ).

Суд звертає увагу на те, що визначення відповідача (відповідачів), предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість установлення належності відповідача (відповідачів) й обґрунтованості позову є обов`язком суду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що належним відповідачем/співвідповідачем у даній справі є відповідний орган (підрозділ) Національної поліції.

Відповідно до ст. 169 КАС України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених в ст. 161 КАС України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Згідно із ч. 2 ст.169 КАС України недоліки слід усунути у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Отже, за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн., та зазначити належного відповідача, а саме: відповідний орган (підрозділ) Національної поліції.

Таким чином, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 160 і 169 цього Кодексу позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3,4 ст. 169 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну ОСОБА_1 до поліцейського Управління патрульної поліції ГУНП в Харківській області Найдьонова Сергія Євгенійовича області, третя особа: Керівник Харківської обласної прокуратури Фільчаков О. про скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 днів з дня вручення копії ухвали.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: Т. В. Штих