Справа № 160/2881/24
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2024-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
16 лютого 2024 р.Справа №160/2881/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Дєєва М.В., розглянувши заяву Фермерського господарства «Мрія» про забезпечення позову по справі за позовом Фермерського господарства «Мрія» до Петриківської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання протиправним та нечинним рішення,
31.01.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Фермерського господарства «Мрія» до Петриківської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, в якому позивач просить:
- визнати протиправним та нечинним рішення 16 сесії 8 скликання Петриківської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області «Про затвердження технічної документації із нормативної грошової оцінки земель Петриківської селищної ради з формуванням бази даних програмного комплексу» від 16 червня 2023 року № 523-16/VIII.
06.02.2024 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання, залучено до участі у справі третіх осіб.
07.02.2024 року через систему «Електронний суд» від представника Фермерського господарства «Мрія» Норочевського Олександра Олександровича надійшла заява про забезпечення позову відповідно до якої заявник просить:
- зупинити дію рішення від 16 червня 2023 року №523-16/VIII 16 сесії 8 скликання Петриківської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області «Про затвердження технічної документації із нормативної грошової оцінки земель Петриківської селищної ради з формуванням бази даних програмного комплексу» до розгляду справи по суті.
08.02.2024 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову.
14.02.2024 року повторно через систему «Електронний суд» від представника Фермерського господарства «Мрія» Норочевського Олександра Олександровича надійшла заява про забезпечення позову, яка по змісту тотожна заяві від 07.02.2024 року та відповідно до якої заявник просить:
- зупинити дію рішення від 16 червня 2023 року №523-16/VIII 16 сесії 8 скликання Петриківської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області «Про затвердження технічної документації із нормативної грошової оцінки земель Петриківської селищної ради з формуванням бази даних програмного комплексу» до розгляду справи по суті.
15.02.2024 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду заяву Фермерського господарства «Мрія» про забезпечення позову - повернути заявнику без розгляду, з огляду на несплату судового збору та вирішення судом аналогічної заяви.
16.02.2024 року втретє через систему «Електронний суд» від представника Фермерського господарства «Мрія» Норочевського Олександра Олександровича надійшла заява про забезпечення позову, яка по змісту тотожна заявам від 07.02.2024 року та від 14.02.2024 року та відповідно до якої заявник просить:
- зупинити дію рішення від 16 червня 2023 року № 523-16/VIII 16 сесії 8 скликання Петриківської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області «Про затвердження технічної документації із нормативної грошової оцінки земель Петриківської селищної ради з формуванням бази даних програмного комплексу» до розгляду справи по суті.
Виходячи із вищевикладеного, представник позивача повторно звернувся до суду із заявою про забезпечення позову і з тих самих підстав; і ця заява вже була предметом судового розгляду, за результатами якого винесено ухвалу, що набрала законної сили.
Відповідно до частини першої статті 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.
Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (пункт 9 частини третьої статті 2 КАС України).
Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини п`ятої статті 44 КАС України).
За приписами пункту 1 частини 2 статті 45 КАС України з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.
За змістом частини другої статті 45 КАС України перелік дій, що суперечать завданню адміністративного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.
Головною метою принципу неприпустимості зловживання процесуальними правами є гарантування добросовісного використання учасниками справи своїх процесуальних прав, тобто з метою, для якої ці права надані, та у спосіб, визначений процесуальним законодавством, а також добросовісного виконання обов`язків, визначених законом або судом. Противагою добросовісності є зловживання процесуальними правами, яке має різні форми прояву та у кожному конкретному випадку потребує надання оцінки судом. Зловживанням процесуальними правами можуть бути визнані дії або бездіяльність учасника справи, які характеризуються ознакою видимої юридичної правомірності, однак використовуються з метою, що є протилежною або не відповідає тій, яку має переслідувати реалізація відповідного процесуального права або виконання обов`язку, визначеного законом або судом; сутність зловживання правом полягає у вчиненні уповноваженою особою дій (бездіяльності), які складають зміст наданого процесуальним законодавством права (покладеного обов`язку), недобросовісно, у тому числі усупереч меті такого права або умисне використання процесуального права у спосіб, який суперечить завданню адміністративного судочинства, з метою обмеження можливості реалізації прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованого перевантаження роботи суду або підриву довіри до судової гілки влади.
Таким чином, подання повторно заяви для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, суд вважає неприпустимим та таким, що свідчить про зловживання позивачем та його представником процесуальними правами.
Частиною третьою статті 45 КАС України законодавець передбачив один із видів відповідальності за такі дії, зокрема, суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.
При цьому у розділі 10 КАС України, який стосується процесуальних питань з приводу забезпечення позову, не передбачено наслідків повторного звернення до суду із заявою про забезпечення позову із тих самих підстав, яка вже була розглянута судом.
Крім того, судом в ухвалі від 15.02.2024 року було звернуто увагу представника позивача, що аналогічна заява від 07.02.2024 року про забезпечення позову була розглянута судом, про що винесено ухвалу від 08.02.2024 року про відмову у задоволенні такої заяви.
З огляду на викладені обставини та норми КАС України, заява підлягає поверненню заявникові з огляду на зловживання процесуальними правами та подання аналогічних заяв, відповідно до яких винесена відповідна ухвала, яка набрала законної сили.
Керуючись статтями 2, 44, 45, 154, 248, 256, 294 КАС України, суд,
Визнати зловживанням процесуальними правами подання представником Фермерського господарства «Мрія» Норочевським Олександром Олександровичем заяви про забезпечення позову від 16.02.2024 року.
Заяву про забезпечення позову від 16.02.2024 року повернути заявнику.
Відповідно до статті 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 294-297 КАС України.
Суддя М.В. Дєєв