Справа № 120/1855/24
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2024-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

19 лютого 2024 р. Справа № 120/1855/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Політичної партії «УКРАЇНСЬКА СТРАТЕГІЯ ГРОЙСМАНА», за участі третіх осіб: Тростянецької селищної територіальної виборчої комісії Гайсинського району Вінницької області, Тростянецької селищної ради про визнання протиправними та скасування рішень

ВСТАНОВИВ:

16.02.2024 до Вінницького окружного адміністративного суду через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , від імені яких подана та підписана адвокатом Сівовна Юрієм Вікторовичем, до Політичної партії «УКРАЇНСЬКА СТРАТЕГІЯ ГРОЙСМАНА», за участі третіх осіб: Тростянецької селищної територіальної виборчої комісії Гайсинського району Вінницької області, Тростянецької селищної ради про визнання протиправним та скасування рішення відповідача від 30.01.2024, оформленого витягом із протоколу № 1/2024 позачергового з`їзду Політичної партії «УКРАЇНСЬКА СТРАТЕГІЯ ГРОЙСМАНА» про відкликання депутатів Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області VIII скликання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за народною ініціативою.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись із позовною заявою і доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що позовну заяву належить повернути особі яка її подала з огляду на таке.

Так, оскаржуване в межах пред`явленого позову рішення Політичної партії «УКРАЇНСЬКА СТРАТЕГІЯ ГРОЙСМАНА» від 30.01.2024, у формі витягу із протоколу № 1/2024 позачергового з`їзду Політичної партії «УКРАЇНСЬКА СТРАТЕГІЯ ГРОЙСМАНА» є індивідуальним актом відносно особи (осіб), щодо яких таке рішення прийняте.

В силу положень статтей 5, 168 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси. Таке звернення відбувається шляхом пред`явлення позивачем позовної заяви до суду, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Частиною першою статті 21 КАС України визначено, що позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Разом з тим, за правилами частини першої статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Як зазначено у частинах другій та третій статті 172 КАС України суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

Змістовний аналіз вказаної процесуальної норми дозволяє дійти висновку, що позивач наділений правом об`єднати в позовній заяві декілька пов`язаних між собою вимог, основні та похідні вимоги, що стосуються врегулювання правовідносин, які виникли безпосередньо між ним та відповідачем.

Тобто, звернення до суду з адміністративним позовом щодо оскарження індивідуального акту здійснюється позивачем в індивідуальному порядку. При цьому положення Кодексу адміністративного судочинства не передбачають можливості подання спільних (колективних) позовів різних позивачів до одного і того ж чи різних відповідачів.

Із цього слідує, що позовна заява, зміст якої спрямований на захист прав індивідуально визначеної особи, має подаватися такою особою (особисто або через представника) окремим позовом.

Додатковим аргументом на користь такого висновку суду слугує і той факт, що у сформованій через систему «Електронний суд» позовній заяві під статусом «позивача» відображено лише ОСОБА_1 . Натомість ОСОБА_2 відображена в якості «інша особа», оскільки як зазначає у своїх поясненнях представник позивачів засоби ЄСІТС не дозволяють в шаблоні позовної заяви технічно відобразити іншого співпозивача. І це не дивно, адже положення процесуального закону не передбачають можливості подання спільних (уже самостійно об`єднаних сторонами) позовів.

Натомість, як випливає із положень п. 3 ч. 2 ст. 172 КАС України, об`єднання позовних вимог різних позивачів до одного й того ж відповідача є прерогативою суду, що може відбуватися лише після відкриття провадження у кожній окремій справі за позовними заявами окремих позивачів.

Таким чином на стадії подання позовної заяви позивачі не вправі самостійно вирішувати питання про об`єднання їхніх позовних вимог у спільний позов, позаяк ініціювання звернення до суду має відбуватися в індивідуальному порядку. А вирішення питання про об`єднання таких позовів може мати місце лише після відкриття провадження у кожній окремій справі.

В свою чергу, порушенням правила об`єднання вимог, є об`єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

В даному випадку судом встановлено, що цей адміністративний позов подано двома позивачами: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до одного відповідача - Політичної партії «УКРАЇНСЬКА СТРАТЕГІЯ ГРОЙСМАНА» про оскарження рішень відповідача від 30.01.2024 щодо відкликання кожного із них як депутатів Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області за народною ініціативою.

Незважаючи на те, що дані позовні вимоги різних позивачів спрямовано до одного і того ж відповідача, проте суд вважає помилковими доводи представника позивачів про однопредметність спірних правовідносин та ідентичність підстав, юридичних фактів і доказів, які лягли в основу прийняття оскаржуваних рішень і які підлягають судовому дослідженню в межах цього спору.

З цього приводу суд звертає увагу, що за загальним правилом підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

За приписами частини першої статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного права позивача та об`єктивного обов`язку відповідача.

Як уже наголошувалось судом вище, у досліджуваному випадку позивачами ініційовано питання щодо скасування двох окремих індивідуально визначених рішень відповідача (різних частин одного рішення), відображених в одному загальному протоколі № 1/2024 від 30.01.2024, щодо відкликання кожного з них (окремо) як депутатів місцевої ради за народною ініціативою з підстав, визначених п. 3 ч. 1 ст. 37 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад».

Тобто, кожним з позивачів оскаржується таке рішення відповідача лише в тій частині, яка стосується його безпосередніх прав.

Так, пунктом 3 частини першої статті 37 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», на що покликався відповідач при винесені оскаржуваних рішень, правовими підставами для відкликання депутата місцевої ради за народною ініціативою може бути, зокрема, невідповідність практичної діяльності депутата місцевої ради основним принципам і положенням передвиборної програми місцевої організації політичної партії, від якої його обрано депутатом, чи програмі політичної партії, від місцевої організації якої його обрано.

При цьому як слідує зі змісту оскаржуваних рішень, відображених в протоколі № 1/2024 позачергового з`їзду Політичної партії «УКРАЇНСЬКА СТРАТЕГІЯ ГРОЙСМАНА» від 30.01.2024, підставами для виключення депутатів Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за народною ініціативою стали факти, які, на думку відповідача, свідчать про системне порушення кожним окремим депутатом спільно виробленої позиції партії, невідповідність практичної діяльності депутата місцевої ради основним принципам і положенням програмних документів Політичної партії «УКРАЇНСЬКА СТРАТЕГІЯ ГРОЙСМАНА».

Тобто, фактичні підстави для відкликання позивачів як депутатів місцевої ради за народною ініціативою у кожному з двох випадків є індивідуальними та такими, які пов`язані із особистою діяльністю кожного з позивачів як депутатів місцевої ради, індивідуальною оцінкою їх практичної діяльності та індивідуальною внутрішньо-партійною відповідальністю.

Відтак, в межах розгляду цього спору суд має перевірити та надати правову оцінку діям відповідача в розрізі кожного з позивачів окремо, з урахуванням доказів та обставин, які стосуються їхньої діяльності як окремих депутатів місцевої ради. А тому, аналіз змісту позовних вимог дає підстави вважати, що у поданій до суду позовній заяві об`єднано вимоги, які не пов`язані між собою ідентичними спірними обставинами та доказами, жодна із зазначених вимог не є основною або похідною відносно попередньої. Більше того, не є виключеним, що в кожній окремій частині цього спору (в частині, яка стосується окремо кожного з позивачів) виникне необхідність участі і інших осіб, права та обов`язки яких можуть стосуватися одного позивача, однак не мати жодного відношення щодо іншого (наприклад наступних за черговістю кандидатів у депутати від місцевої організації політичної партії).

Застосований представником позивачів підхід об`єднання в одній позовній заяві вимог різних позивачів, спрямований на врегулювання окремих, індивідуальних публічно-правових відносин із відповідачем, а відтак і вирішення окремих, індивідуальних спорів з приводу формування органу місцевого самоврядування та втрати статусу депутата місцевої ради, що, як вже наголошувалося судом вище, не допускається нормами Кодексу адміністративного судочинства України на стадії подання позовної заяви до суду. Спільний розгляд цих вимог не відповідатиме завданням адміністративного судочинства, оскільки не сприятиме своєчасному вирішенню спору та ефективному захисту прав.

Таким чином суд констатує, що при оформленні позовної заяви заявниками порушено правила об`єднання позовних вимог.

Неможливо оминути поза увагою і те, що обґрунтовуючи позов представник позивачів неодноразово звертає увагу суду на наявність на розгляді в суді інших подібних спорів окремих депутатів місцевих рад щодо оскарження цього ж рішення позачергового з`їзду Політичної партії «УКРАЇНСЬКА СТРАТЕГІЯ ГРОЙСМАНА», оформленого протоколом від 30.01.2024 № 1/2024, про їх відкликання за народною ініціативою, а саме судові справи № 120/1278/24, № 120/1200/24, № 120/1202/24.

Разом із тим заявник чомусь далі не вказує, що усі ці спори були ініційовані кожним депутатом місцевих рад як окремим позовом, і питання щодо їх об`єднання в одне провадження навіть не ставилося, позаяк спільний їх розгляд вочевидь є недоречним через індивідуальні особливості спірних правовідносин у кожній конкретній справі.

Пункт 6 частини 4 статті 169 КАС України визначає, що позовна заява повертається, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для повернення позовної заяви позивачам на підставі вищезазначених положень закону.

Одночасно суд роз`яснює позивачам та їх представникові, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Також суд зазначає, що повернення позовної заяви за даних обставин свідчить не про допущення судом надмірного формалізму, а про вчинення дій, направлених на упорядкування процесуальних правовідносин, тобто є необхідним (позитивним) формалізмом, який сприяє належному здійсненню правосуддя та дисциплінування учасників процесу. При цьому, така процесуальна дія не є порушенням права на доступ до суду в розумінні норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, оскільки не позбавляє позивачів права на повторне звернення до суду у належному (встановленому законом) порядку.

За правилами, передбаченими частинами п`ятою та шостою статті 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 5,19, 168, 169, 172, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Політичної партії «УКРАЇНСЬКА СТРАТЕГІЯ ГРОЙСМАНА», за участі третіх осіб: Тростянецької селищної територіальної виборчої комісії Гайсинського району Вінницької області, Тростянецької селищної ради про визнання протиправними та скасування рішень разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, які її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович