Справа № 320/7725/24
Суддя: Скрипка І.М.
Дата ухвалення: 2024-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 лютого 2024 року Київ № 320/7725/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Скрипка І.М., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Адміністративний позов не відповідає вимогам процесуального закону, з огляду на таке.

У відповідності до вимог частини другої статті 160 Кодексу, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Судом установлено, що позовна заява від 12.02.2024 підписана особисто позивачем ОСОБА_1 та подана до суду нарочно 12.02.2024.

Суддя звертає увагу позивача, що у силу вимог статті 45 Кодексу, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Зразок підпису позивача у позовній заяві візуально відрізняються від підпису на копії його паспорту, а також на усіх документах, доданих до позовної заяви, які засвідчені цим підписом.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Із цією метою суд витребовує відповідні письмові пояснення для подальшого вжиття заходів відповідно до чинного законодавства.

Окремо слід звернути увагу на таке.

Зазначений у якості засобів зв`язку номер телефону позивача НОМЕР_1 належить іншій особі, цей же номер фігурує й в інших адміністративних справах, зареєстрованих у Київському окружному адміністративному суді.

Разом із тим, в якості адреси електронної пошти позивача вказано ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка не є адресою його електронної пошти.

Ураховуючи, що позовна заява містить підпис, який візуально відрізняється від власноручного підпису позивача, а засоби зв`язку та адреса електронної пошти не належить позивачу, а є засобами зв`язку іншої особи, тож у судді виникає обґрунтований сумнів у власноручному підписанні цієї позовної заяви ОСОБА_1 .

У реквізитах справи відсутні відомості щодо місця проживання чи перебування представника позивача, як цього вимагає стаття 160 Кодексу.

Окрім того, суд звертає увагу на таке.

У справі №120/17879/21-а з`ясувалось, що особам нічого не було відомо про наявність судової справи, а також вони не підписували жодних договорів щодо надання правової допомоги.

У постанові від 13.09.2023 у справі №120/17879/21-а Верховний Суд дійшов висновків, що суд зобов`язаний вживати заходів для з`ясування складу учасників судового процесу їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), повідомляти усіх учасників справи про дату, час і місце судових засідань, а також про вчинення відповідних процесуальних дій; Кодекс адміністративного судочинства України не містить норм, зі змісту яких убачається можливість ненадіслання процесуальних документів у справі учасникам справи, з огляду на участь у справі їх представника.

У той же час, за нормами частини другої статті 358 Кримінального кодексу України передбачено, що складання чи видача працівником юридичної особи незалежно від форми власності, який не є службовою особою, складання чи видача приватним підприємцем, аудитором, експертом, оцінювачем, адвокатом, нотаріусом, державним реєстратором, суб`єктом державної реєстрації прав, особою, яка уповноважена на виконання функцій держави щодо реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, державним виконавцем, приватним виконавцем або іншою особою, яка здійснює професійну діяльність, пов`язану з наданням публічних чи адміністративних послуг, завідомо підроблених офіційних документів, які посвідчують певні факти, що мають юридичне значення або надають певні права чи звільняють від обов`язків, підроблення з метою використання або збуту посвідчень, інших офіційних документів, що складені у визначеній законом формі та містять передбачені законом реквізити, виготовлення підроблених офіційних печаток, штампів чи бланків з метою їх збуту або їх збут чи збут завідомо підроблених офіційних документів, у тому числі особистих документів особи, - караються штрафом до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арештом на строк від трьох до шести місяців, або обмеженням волі на строк до трьох років.

Дії, передбачені частинами першою або другою цієї статті, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб, - караються обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк (частина третя статті 358 КК України).

Використання завідомо підробленого документа - карається штрафом до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до двох років (частина четверта статті 358 КК України).

Суддя констатує, що встановлені у цій справі обставини мають систематичний характер, зокрема в інших аналогічних позовних заявах, зареєстрованих у Київському окружному адміністративному суді.

Разом із тим, кримінальна відповідальність за представництво в суді без повноважень регламентована статтею 400-1 КК України.

Зважаючи на зазначене вище, з метою виключення фіктивного звернення з позовом від імені позивача без реального його волевиявлення, а також із метою виключення обставин, за яких адвокат або інша особа без законних на те повноважень можуть бути притягнені до кримінальної відповідальності за статтями 358 та 400-1 Кримінального кодексу України, суд уважає за необхідне витребувати від особи, що підписала позовну заяву, додаткові пояснення, документи та відомості, а саме завірений належним чином договір про надання правової допомоги між позивачем та адвокатом або довіреність на уповноваження іншої особи вчиняти юридично значимі дії від імені та в інтересах позивача чинною станом на день підписання позову, відомості щодо зареєстрованої адреси проживання чи перебування особи, засоби зв`язку якої вказані у позовній заяві.

Одночасно суд попереджає, що у силу вимог частини шостої статті 45 Кодексу, за введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Крім того судом установлено, що відповідно до паспорта серії НОМЕР_2 , судом установлено відсутність зареєстрованої адреси місця проживання позивача, оскільки він виписаний з попередньої адреси 17.05.2001.

Суддя зазначає, що у відповідності до вимог процесуального закону для належного оформлення позовної заяви має значення саме зареєстроване в установленому законом порядку місце проживання (перебування, знаходження) фізичної особи-позивача, а не адреса для листування. Адреса для листування може бути вказана у позовній заяві, як додаткова адреса, але для офіційного листування має значення саме зареєстроване місце проживання позивача.

Частиною другою статті 43 Кодексу передбачено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Крім того, як убачається з копії паспорта серії НОМЕР_2 , його видано на ім`я позивача 05.03.1996, при цьому до суду подано копії лише 1, 2, 3, 10 та 11 сторінки. Решту сторінок паспорта, у т.ч. із фотокартками 25 та 45-річного віку, не надано.

Таким чином установити чинність паспорта не видається можливим, що свідчить про те, що особа не має адміністративної процесуальної дієздатності.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального закону.

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- письмових пояснень підстав різних зразків підписів позивача у поданих до суду документах та у самій позовній заяві;

- засвідченої належним чином копії договору про надання правової допомоги між позивачем та адвокатом або довіреності на уповноваження представника діяти від імені та в інтересах позивача чинної станом на день підписання позову, подачі в письмовій формі відомостей щодо телефону та адреси електронної пошти позивача, а також відомостей щодо зареєстрованої адреси місця проживання чи перебування позивача;

- інформації щодо особи, чиї засоби зв`язку та адреса електронної пошти вказані у позові в якості засобів зв`язку позивача;

- доказів на підтвердження адміністративної процесуальної дієздатності позивача та доказів реєстрації в установленому законом порядку за адресою, вказаною у позові або за іншою адресою шляхом подання засвідченої у передбачений законом спосіб ксерокопії всіх сторінок, у т.ч. незаповнених, паспорта громадянина України ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 44, 45, 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позов.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Скрипка І.М.