Справа № 440/18087/23
Суддя: Г.В. Костенко
Дата ухвалення: 2024-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2024 року м. ПолтаваСправа № 440/18087/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Костенко Г.В.,

за участю: секретаря судового засідання - Рябуха Ю.В.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - Гонжак І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області, у якій позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 28.11.2023 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 6 місяців.

Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначає, що рішенням від 28.11.2023 Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області притягнула ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 3.5 ч. 2 ст. 34 Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" № 5076, а саме: "...неналежне виконання своїх професійних обов`язків та порушення Правил адвокатської етики" та застосувала до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 6 місяців. З висновками, викладеними в рішенні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 28.11.2023 року позивач не погоджується, оскільки вважає, що при ухваленні вказаного рішення комісії неповно з`ясували обставини, які мають значення для справи, були недоведеними обставини, які комісії вважали встановленими.

Ухвалою суду від 12.12.2023 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

28.12.202023 від Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти позову заперечив. Зазначив, що на підставі досліджених доказів КДКА Полтавської області прийшла до висновку про наявність в діях адвоката ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку передбаченого пунктом 3,5 частини другої статті 34 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а саме: неналежне виконання своїх професійних обов`язків та порушення Правил адвокатської етики. 28.11.2023 року за результатами розгляду дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1 , КДКА Полтавської області ухвалила рішення, яким притягнула до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку та застосувала до адвоката дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 29.12.2023 відмовлено у задоволенні клопотання про забезпечення позову.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 11.01.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 25.01.2024 на 10год. 00хв.

23.01.2024 позивачем надано відповідь на відзив, в якій позивач підтримує позовні вимоги та просить суд задовольнити позовні вимоги.

В судовому засіданні 25.01.2024 оголошено перерву в судовому засіданні до 08.02.2024 до 11год. 00хв.

В судовому засіданні позивач просив задовольнити позовні вимоги.

Представник відповідача просив відмовити у задоволені позовних вимог.

Третя особа - ОСОБА_2 надав клопотання про розгляду справи за його відсутністю в зв`язку з проходженням служби в ЗСУ та просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Заслухавши думку сторін. дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини та надав їм правову оцінку.

Відповідно до Єдиного реєстру адвокатів України, ОСОБА_1 обліковується в Раді адвокатів Черкаської області, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №001285, видане 15.05.2020.

26.09.2023 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області надійшла для розгляду, скерована Головою ВКДКА Вилковим С.В. , скарга ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1 у зв`язку з порушеннями вимог Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

26.10.2023 КДКА Полтавської області у складі дисциплінарної палати прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 зв`язку з наявністю в його діях ознак дисциплінарного проступку передбаченого ч.2 ст.34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

14.11.2023 скаржник ОСОБА_2 та адвокат ОСОБА_1., будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення засідання КДКА Полтавської області не з`явилися, у зв`язку з чим проведення засідання відкладено на 28.11.2023 року.

28.11.2023 скаржник ОСОБА_2 та адвокат ОСОБА_1., будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення засідання, шляхом направлення повідомлення на адресу електронної пошти, зазначену скаржником ОСОБА_2 у скарзі та на адресу електронної пошти адвоката ОСОБА_1. зазначену в ЄРАУ, повторно на засідання КДКА Полтавської області не прибули. Про причини своєї неявки не повідомили. На підставі п.3 ч.2 ст.40 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" КДКА Полтавської області прийнято протокольне рішення про розгляд дисциплінарної справи за відсутності скаржника ОСОБА_2 та адвоката ОСОБА_1.

Скаржник зазначає, що 27.12.2022 уклав договір про надання правничої допомоги з адвокатом ОСОБА_1 . Предметом договору є надання правничої допомоги у виплаті грошової допомоги внаслідок поранення та звільнення із Збройних Сил України. Сплатив адвокату аванс в сумі 20000 гривень. Адвокат ОСОБА_1 взяті на себе обов`язки не виконав, звіт про виконану роботу не надав. Так, 11.04.2023 року він надіслав адвокату "Вимогу" про надання детального звіту про виконану роботу та копій складених ним процесуальних документів. 12.04.2023 року адвокат отримав вищезазначену "Вимогу", але звіту не надав, жодного документу не представив. У зв`язку з цими обставинами, 09.05.2023 року направив адвокату "Вимогу" про повернення грошових коштів та про припинення договору про надання правничої допомоги в односторонньому порядку. Через декілька днів дізнався про те, що поштове відправлення адвокату ОСОБА_1 не вкручено, через його відмову в отримання поштового відправлення. Зателефонував, з цього приводу адвокату, адвокат ОСОБА_1. повідомив, що він не буде отримувати жодного повідомлення, а про договір про надання правничої допомоги слід забути. На його питання, яку правничу допомогу йому надав адвокат?- почув відповідь:" Ну давай мені оригінал довідки ВЛК, може щось зроблю".

Скаржник вважає, що адвокат ОСОБА_1 порушив професійні обов`язки адвоката та Правила адвокатської етики. Прохає притягнути його до дисциплінарної відповідальності у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на 1 рік.

Рішенням від 28.11.2023 Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області притягнула ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 3.5 ч. 2 ст. 34 Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" № 5076, а саме: "... неналежне виконання своїх професійних обов`язків та порушення Правил адвокатської етики" та застосувала до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 6 місяців.

Вважаючи протиправним оскаржуване рішення відповідача, позивач звернулась до суду із даним позовом.

Даючи оцінку спірним правовідносинам суд керувався таким.

Відповідно до статті 131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI, в редакції чинній на час спірних правовідносин).

Згідно зі статтею 2 Закону № 5076-VI адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону № 5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Відповідно до ст. 36 Закону № 5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

У відповідності до ч. 1 ст. 43 Закону № 5076-VI адвокатське самоврядування ґрунтується на принципах виборності, гласності, обов`язковості для виконання адвокатами рішень органів адвокатського самоврядування, підзвітності, заборони втручання органів адвокатського самоврядування у професійну діяльність адвоката.

Адвокатське самоврядування здійснюється через діяльність конференцій адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рад адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ревізійних комісій адвокатів регіонів (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої ревізійної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України (ч. 2 ст. 46 Закону № 5076-VI).

Правові засади діяльності Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, мета, завдання та порядок її діяльності визначаються Конституцією України, Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", рішеннями з`їзду адвокатів України, Статутом Національної асоціації адвокатів України, Правилами адвокатської етики, рішеннями Ради адвокатів України, Положенням про Вишу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, Регламентом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та іншими правовими актами України, що регулюють адвокатську діяльність.

Так, підпунктом 2.3.18 пункту 2.3 розділу II Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 року № 78 (далі - Регламент) встановлено, що голова ВКДКА скеровує: заяву (скаргу) про дисциплінарний проступок адвоката до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу (самовідводу) більшості членів дисциплінарної палати КДКА, що має розглядати скаргу; матеріали кваліфікаційної справи до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу члена (членів) кваліфікаційної палати КДКА та за відсутності кворуму.

Відповідно до підпункту 2.3.18 пункту 2.3 розділу II Регламенту голова ВКДКА скеровує для розгляду до КДКА скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях КДКА (палати) регіону.

Зі змісту листа Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № 1595 від 15.09.2023 судом встановлено, що 08.09.2023 на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшла скарга ОСОБА_2 на діяльність адвоката ОСОБА_1 , вказана скарга направлена до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області. Вищезазначена скарга повернулась до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, в зв`язку з відсутністю необхідного кворуму в ДП КДКА Черкаської області. Вказаним листом скеровано скаргу ОСОБА_2 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області для розгляду по суті..

Верховний Суд у постанові від 08.10.2020 року у справі №826/3443/18 зробив правовий висновок про те, що неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації робочого місця, не може бути підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, а так само не спростовує можливості здійснити належну перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених Законом дій іншим органом. Верховний Суд зауважив, що у своїй процесуальній діяльності КДКА зобов`язана керуватися рішеннями Ради адвокатів України, актами НААУ. Рішення Ради адвокатів України в силу ч. 1 ст. 57 Закону № 5076-VI є обов`язковими до виконання. Компетенція Ради адвокатів України дає право у межах повноважень та у спосіб, що визначений Законом деталізувати у своїх рішеннях певні процедурні моменти діяльності КДКА та ВКДКА, зокрема, при наявності певних умов, які не відображенні в статті 33 Закону 5076-VI перенаправлення скарги на дії адвоката до іншої КДКА для подальшого розгляду та прийняття рішення, що не порушує при цьому положення вказаної статті, а навпаки регулює дотримання принципу правової визначеності.

У відповідності до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зауважує, що у випадку незастосування зазначених спеціальних норм, за умов, вказаних у п.п. 2.3.17, 2.3.18 Регламенту ВКДКА стануть неможливими належне здійснення дисциплінарного провадження КДКА регіону та розгляд скарг щодо неналежної поведінки адвокатів, а адвокати уникатимуть дисциплінарної відповідальності за вчинені ними проступки.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарно комісії адвокатури Полтавської області від 28.11.2023 року, яким притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_2 стосовно адвоката ОСОБА_1 , дисциплінарна палата КДКА Полтавської області зробила висновок про те, то адвокат ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок передбачений пунктом 3,5 частини другої статті 34 Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а саме неналежне виконання своїх професійних обов`язків та порушення Правил адвокатської етики, внаслідок чого наявні підстави накладення на адвоката дисциплінарного стягнення.

Відповідно пунктом 3 частини 1 ст.31 ,ст.33, п.3,5 ч.2 ст.34, ст.35, ст.41, п.4 ч. 5 ст. 50 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" КДКА Полтавської області вирішила Притягти адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 001285, видане Радою адвокатів Черкаської області 15.05.2020 року) до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку передбаченого п.3,5 ч.2 ст. 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та застосувати до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців з 28.11.2023 року по 28.05.2024 року.

Надаючи оцінку діям адвоката ОСОБА_1 КДКА Полтавської області виходила з наступного : 27.12.2022 між ОСОБА_2 та адвокатом ОСОБА_1 укладено договір про надання правничої допомоги, предметом якого є надання правничої допомоги ОСОБА_2 в отриманні грошової компенсації, пов`язаної з пораненням та звільнення зі Збройних Сил України. В цей же день ОСОБА_2 сплатив адвокату ОСОБА_1 50% від обумовленого гонорару в сумі 20000 гривень. Статтею 1 Договору передбачено, що адвокат ОСОБА_1 бере на себе зобов`язання по збору документальних матеріалів, їх дослідження, формування доказової бази для подання позову до суду, залежно від обставин справи представництво інтересів ОСОБА_2 у першій судовій інстанції. За пунктом 6 статті 2 Договору адвокат зобов`язується звітувати перед клієнтом про хід ведення справи на вимогу клієнта.

11.04.2023, що підтверджується наданою ОСОБА_2 копією експрес- накладної "Нова Пошта" №3746, ОСОБА_2 надіслав адвокату ОСОБА_1. "Вимогу" про надання детального звіту про виконану роботу за період часу з 27.12.2022 року по 11.04.2023 року та надання йому копій усіх складених адвокатом процесуальних документів. 12.04.2023 року адвокат ОСОБА_1 отримав вищезазначену "Вимогу", що підтверджується наданою ОСОБА_2 інформацією про посилку з телефонного додатку "Нова Пошта", але звіту про хід виконання доручення та копії складених ним процесуальних документів своєму клієнту адвокат не надав. 09.05.2023 року ОСОБА_2 направив адвокату ОСОБА_1. "Вимогу" про повернення сплачених грошових коштів та про припинення договору про надання правничої допомоги в односторонньому порядку, через невиконання умов договору в повному обсязі. Направлення "Вимоги" від 09.05.2023 року підтверджується копією поштової квитанції ПАТ "Укрпошта" про направлення ОСОБА_1 рекомендованого листа ( ідентифікатор 4900). За інформацією, отриманою ОСОБА_2 з сайту ПАТ "Укрпошта" при перевірці статусу поштового відправлення, копію якого долучено до матеріалів дисциплінарної справи, встановлено, що 10.06.2023 року поштове відправлення повернуто за зворотною адресою через письмову відмову адресата в отриманні відправлення. Ці докази спростовують твердження адвоката ОСОБА_1 зазначені у його поясненні про неотримання ним "Вимоги" від 11.04.2023 року та 09.05.2023 року від ОСОБА_2 .

Зі скарги ОСОБА_2 вбачається, що після відмови адвоката ОСОБА_1 в отриманні "Вимоги" від 09.05.2023 року він зателефонував адвокату з метою отримання пояснення, чому він не отримує поштове відправлення на що адвокат ОСОБА_1. відповів, що він не буде отримувати жодного повідомлення від ОСОБА_2 , а про договір про надання правничої допомоги слід забути. На питання ОСОБА_2 , яку правничу допомогу йому надав адвокат?- почув відповідь: "Ну давай мені оригінал довідки ВЛК, може щось зроблю".

У вказаному рішенні КДКА Полтавської області зазначає про недотримання адвокатом ОСОБА_1 , під час надання правничої допомоги ОСОБА_2 , професійних обов`язків адвоката визначених пунктами 1,2 частини 1 ст.21 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". Дії адвоката ОСОБА_1 свідчать про порушення ч.1ст.7 ПАЕ, оскільки адвокат зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності та ст.26 ПАЕ оскільки адвокат зобов`язаний з розумною періодичністю інформувати клієнта про хід та результати виконання доручення і своєчасно відповідати на запити клієнта про стан його справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 52 Закону № 5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Рішенням від 28.11.2023 КДКА Полтавської області притягнула адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців, який обраховується з моменту прийняття рішення КДКА регіону.

Як зазначалось судом вище, згідно ч. 1 ст. 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону № 5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом (ч. 2 ст. 34 Закону № 5076-VI).

Стаття 21 Закону № 5076-VI визначає професійні обов`язки адвоката. Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги. Адвокату забороняється: 1) використовувати свої права всупереч правам, свободам та законним інтересам клієнта; 2) без згоди клієнта розголошувати відомості, що становлять адвокатську таємницю, використовувати їх у своїх інтересах або інтересах третіх осіб; 3) займати у справі позицію всупереч волі клієнта, крім випадків, якщо адвокат впевнений у самообмові клієнта; 4) відмовлятися від надання правової допомоги, крім випадків, установлених законом.

Відповідно до абзаців 2, 4 ст. 8 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 09 червня 2017 року (зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 15 лютого 2019 року) (далі - Правила) у межах дотримання принципу законності адвокат зобов`язаний у своїй професійній діяльності виходити з переваги інтересів клієнта. Адвокат повинен поважати свободу вибору клієнтом захисника своїх прав (представника чи особи, яка надає йому професійну правничу (правову) допомогу), і не перешкоджати у реалізації цієї свободи.

Абзацом 2 ст. 11 Правил адвокат встановлено, що зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення.

Стаття 12-1 Правил визначає, що адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки.

Відповідно до ст. 26 Правил Адвокат зобов`язаний інформувати клієнта про його законні права та обов`язки. Адвокат повинен з розумною періодичністю інформувати клієнта про хід та результати виконання доручення і своєчасно відповідати на запити клієнта про стан його справи. Інформація має подаватися клієнту в обсязі, достатньому для того, щоб він міг приймати обґрунтовані рішення стосовно суті свого доручення та його виконання.

Договором про надання правової допомоги від 27.12.2022 передбачено що адвокат зобов`язаний звітувати перед замовником про хід виконання справи на вимогу замовника.

Скаржником надсилалась вимога до адвоката про інформування виконання умов договору.

Під час судового розгляду встановлено, що позивачем не надано ні до КДКА Полтавської області, ні до суду жодного документу щодо інформування свого клієнта щодо виконання договору про надання правової допомоги.

Посилання позивача на переписку у вайбері, суд оцінює критично, адже як вбачається з матеріалів справи сторінка 5 позивачу - "скаржник ОСОБА_2 становить запитання адвокату "Чому ви не надали мені відповідь на мій лист? Чому не забрали другий лист з нової пошти? Третій чому відмовились отримувати від Укрпошти?" На вказані запитання адвокатом не надані відповіді. Як зазначає ОСОБА_2 у переписці "Все що я від вас вимагав прописано в договорі ви його недотримуєтесь". Відповідь адвоката: "Опять началось......" "Надайте мені висновок влк" "і я оскаржу його в суді" "Це все, що треба по договору" "для суду потрібен оригінал".

В судовому засіданні ОСОБА_1 зазначив, що вважав що ним виконані всі умови договору і згідно переписки у вайбері ОСОБА_2 мав намір продовжувати договірні відносини.

На запитання суду чому ОСОБА_1 не надав відповіді на запитання ОСОБА_2 щодо неотримання вимог, якій останній йому надсилав, позивач зазначив, що у відділенні пошти, де він обслуговується постійно змінюються працівники, а отже його вини у неотримання пошти немає.

Також до суду повернулась поштова кореспонденція направлена позивача з відміткою пошти "за закінченням терміну зберігання".

В судовому засіданні представник відповідача зазначив, що останнім було направлено на адресу позивача відзив з додатками, який повернувся до відповідача з відміткою пошти "не вручено під час доставки".

Згідно ст. 27 Правил кожному дорученню, незалежно від розміру обумовленого гонорару, адвокат повинен приділяти розумно необхідну для його успішного виконання увагу.

При виконанні доручення адвокат зобов`язаний використати всі розумно необхідні і доступні йому законні засоби для надання ефективної професійної правничої (правової) допомоги клієнту, здійснення його захисту або представництва.

Адвокат повинен намагатися оперативно виконувати доручення клієнта, визначених в договорі про надання правової допомоги, дотримуючись при цьому всіх інших вимог, що пред`являються законом і Правилами.

Відповідно до п. 3.39 Регламенту, ВКДКА протягом десяти днів із дня отримання скарги, що відповідає вимогам, які визначені у Положенні про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженому рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014 року (з наступними змінами та доповненнями), витребовує матеріали дисциплінарної (кваліфікаційної) справи, у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури зобов`язана не пізніше десяти календарних днів з дня отримання листа ВКДКА про витребування зазначених матеріалів направити їх до ВКДКА

Відповідно до п.3.40 Регламенту, ВКДКА забезпечує розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної (кваліфікаційної) справи, шляхом доручення скарги і матеріалів дисциплінарної справи члену ВКДКА та включення їх до переліку питань порядку денного наступного засідання ВКДКА.

Листом від 28.09.2023 року В.о. Голови КДКА Полтавської області доручив члену КДКА Полтавської області Клименку О.Ю. провести перевірку відомостей та фактів, які викладені у скарзі адвоката Сєдова І.М.

Відповідно до п. 3.2 Регламенту, про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання ВКДКА, члени ВКДКА та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, не пізніше як за десять днів до дня його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв`язку або кур`єром, або електронною поштою та/або розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.

Учасники засідання за скаргами на рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції. Зазначені учасники за два дні до початку засідання повинні письмово повідомити ВКДКА про бажання взяти участь у засіданні дистанційно в режимі відеоконференції, направивши на адресу електронної пошти ВКДКА відповідне клопотання та документи, що підтверджують особу учасника, та, у разі наявності, особу представника, а також документи, що підтверджують повноваження такого представника, передбачені пунктом 6 статті 14 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність. Таке клопотання та документи повинні бути підписані за допомогою електронного цифрового підпису. (п. 3.14.1. Регламенту).

Рішенням КДКА Полтавської області від 26.10.2023 вирішила порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 , розгляд дисциплінарної справи призначений на 14.11.2023 на 12 годину у приміщенні Ради адвокатів Полтавської області.

Суд зауважує, що встановлення ознак дисциплінарного проступку, а також наявності або відсутності підстав для прийняття відповідного рішення, є виключними дискреційними повноваженнями відповідної КДКА регіону та ВКДКА як органу адвокатського самоврядування.

Дискреційне право органу адвокатського самоврядування обумовлене певною свободою (тобто вільним або адміністративним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків, що дає підстави для висновку, що відповідна КДКА регіону при прийнятті рішення діяла в межах власної дискреції, що визначається завданнями та функціями, покладеними на даний орган.

Верховний Суд у постанові від 10.06.2021 у справі №826/15590/15 зробив наступні правові висновки: «…адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

При цьому, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.

Під дискреційними повноваженнями слід розуміти встановлені законом права і обов`язки владних суб`єктів, які визначають ступінь самостійності їх реалізації з урахуванням принципу верховенства права і полягають у тому, що при вчиненні дій та прийнятті рішень владний суб`єкт здійснює свої повноваження з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих дій або рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин (Рекомендація Комітету Міністрів Ради Європи № R (80) 2 від 11.03.1980).

У свою чергу, Суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.

Таким чином, правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії Дніпропетровської області слід надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.

Відтак, вирішення питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності належить до виключної компетенції дисциплінарних органів, а саме Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури тощо. А тому, встановлення складу дисциплінарного проступку, як і наявності або відсутності підстав для прийняття відповідного рішення, є дискреційними повноваженнями відповідної Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Отже, жоден інший суб`єкт чи орган, в тому числі і суд, не може здійснювати втручання у здійснення суб`єктом владних повноважень своєї компетенції.

Крім того, суд зазначає, що відповідач при вирішенні питання про обрання дисциплінарного стягнення урахував усі обставини, установлені під час дисциплінарного провадження, та в межах своєї виключної компетенції надав їм оцінку як таким, що підтверджують вчинення позивачем дисциплінарного проступку у вигляді порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.

Враховуючи вищенаведене, суд висновує, що рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 28.11.2023 є правомірними, відповідає критеріям визначеним у статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, прийнятими із дотриманням процедури, встановленої Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Положенням про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120 і в межах наданих повноважень.

Відповідно до ч. ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи викладене, оцінивши достовірність та достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, відповідно до свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки у задоволені позовних вимог судом відмовлено, судові витрати розподілу не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 7, 8, 9, 10, 77, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області (вул. Котляревського, 6, офіс 2, м. Полтава, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визнання протиправним та скасування рішення повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 19 лютого 2024 року

Головуючий суддя Г.В. Костенко