Справа № 240/29494/23
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2024-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2024 року м. Житомир справа № 240/29494/23

категорія 108000000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Черняхович І.Е., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Оліївська сільська рада Житомирського району Житомирської області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду 13 жовтня 2023 року звернувся ОСОБА_1 із позовом до Управління Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Оліївська сільська рада Житомирського району Житомирської області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії, в якому просить:

- визнати дії Управління Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області по зняттю з реєстрації бюджетних фінансових зобов`язань Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області за договором від 19.12.2019 №107 в сумі 1 743 323,00 грн протиправними;

- зобов`язати Управління Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області зареєструвати бюджетні фінансові зобов`язання Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області за договором від 19.12.2019 №107 в сумі 1743323,00 грн.

Ухвалою від 20 жовтня 2023 року провадження у справі №240/29494/23 за позовом ОСОБА_1 було відкрито за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 20 листопада 2023 року о 15:30.

15 листопада 2023 року до суду надійшло клопотання (вх.№76829/23), в якому представник ОСОБА_1 - адвокат Евін Андрій Костянтинович просив провести судове засідання по даній справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою особистого кабінету у системі "Електронний Суд".

20 листопада за клопотанням представника позивача розгляд даної справи перенесено на 07.12.23. У судовому засіданні 07.12.2023 оголошено перерву до 15.01.2024 у зв`язку із клопотанням представника позивача щодо надання строку для подання до суду певних доказів.

У судовому засіданні 15.01.2024 оголошено перерву до 01.02.2024. В судовому засіданні 01.02.2024 відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про залучення Оліївської сільради Житомирського району Житомирської області у якості другого відповідача. Крім того, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали даної адміністративної справи, суд протокольною ухвалою вирішив подальший розгляд даної справи проводити у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом безспірно встановлено, що в управлінні Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області (далі - відповідач) перебуває на виконанні виконавчий лист Житомирського районного суду Житомирської області щодо стягнення з Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області (далі - боржник) на користь ОСОБА_1 (далі - позивач) заборгованість за договором купівлі-продажу об`єкта незавершеного будівництва від 19.12.2019 та договором купівлі-продажу земельної ділянки від 19.12.2029 у сумі 16 395 485,00 грн (далі- виконавчий лист).

28.01.2020 відповідачем було зареєстровано бюджетні фінансові зобов`язання у сумі 1 743 323,00 грн згідно реєстру бюджетних фінансових зобов`язань розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів №17, наданого боржником 28.01.2020. Зазначені бюджетні фінансові зобов`язання було знято з реєстрації 27.02.2020 згідно реєстру бюджетних фінансових зобов`язань розпорядника (одержувача) коштів від 26.02.2020 №23, наданого до відповідача боржниом 27.02.2020 відповідно до п.2.9 Порядку №309 "Про затвердження Порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України" (далі - Порядок №309). Вважаючи дії відповідача по зняттю з реєстрації бюджетних фінансових зобов`язань протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення визначається Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого КМУ від 3 серпня 2011 року № 845 (далі - Порядок №845).

Відповідно до пункту 4 Порядку №845 Органи Казначейства:

- забезпечують у випадках, передбачених цим Порядком, зберігання виконавчих документів та ведення їх обліку. Після виконання у повному обсязі виконавчого документа суду або іншого органу (посадової особи) такий документ повертається до суду або іншого органу (посадової особи), який його видав з відміткою про його виконання;

- вживають заходів до виконання виконавчих документів;

- розглядають письмові звернення (вимоги) щодо виконання виконавчих документів осіб, які беруть участь у справі, державних виконавців, а також прокурорів - учасників виконавчого провадження.

Разом з тим, з метою забезпечення здійснення контролю органами Державної казначейської служби України (далі - орган Казначейства) при взятті бюджетних зобов`язань розпорядниками і одержувачами коштів державного та місцевих бюджетів, які перебувають на казначейському обслуговуванні, удосконалення механізмів використання бюджетних коштів та управління бюджетними коштами, розроблено Порядок реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, який затверджено Наказом Міністерства фінансів України 02.03.2012 № 309 (далі - Порядок №309).

Відповідно до п.6 Порядку №845, у разі прийняття рішення про стягнення коштів стягувач подає органові Казначейства в установлений зазначеним органом спосіб:

- заяву про виконання такого рішення із зазначенням реквізитів банківського рахунка (у разі наявності - довідку банку), назви банку, його МФО та коду ЄДРПОУ, номера рахунка (поточний, транзитний, картковий), прізвища, імені, по батькові (повне найменування - для юридичної особи) власника рахунка, на який слід перерахувати кошти, або даних для пересилання коштів через підприємства поштового зв`язку, що здійснюється за рахунок стягувача (прізвище, ім`я, по батькові адресата, його поштова адреса (найменування вулиці, номер будинку, квартири, найменування населеного пункту, поштовий індекс), реквізити банківського рахунка поштового відділення);

- оригінал виконавчого документа;

- судові рішення про стягнення коштів (у разі наявності);

- оригінал або копію розрахункового документа (платіжного доручення, квитанції тощо), який підтверджує перерахування коштів до відповідного бюджету (у судових рішеннях про стягнення коштів з відповідного бюджету).

До заяви можуть додаватися інші документи, які містять відомості, що сприятимуть виконанню рішення про стягнення коштів (довідки та листи органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, або органів місцевого самоврядування, рішення органів досудового розслідування та прокуратури тощо).

Пунктом 8 Порядку №845 передбачено, що органи Казначейства після надходження документів, зазначених у пунктах 6 і 7 цього Порядку:

- приймають їх до розгляду та реєструють відповідно до вимог організації діловодства. На заяві стягувача про виконання рішення про стягнення коштів (супровідному листі керівника відповідного органу державної виконавчої служби) зазначається дата надходження і вхідний номер;

- здійснюють попередній розгляд документів, за результатами якого визначають необхідність отримання від стягувача інших відомостей для виконання рішення про стягнення коштів;

- повідомляють стягувачеві (представникові стягувача) на його письмову вимогу про прийняття, реєстрацію та результати попереднього розгляду документів.

Відповідно до п.31 Порядку №845, у разі коли за визначеними органом Казначейства кодами класифікації видатків бюджету, за якими здійснюється безспірне списання коштів, відсутні відкриті асигнування (кошти на рахунках) або до кінця бюджетного періоду їх недостатньо для виконання судового рішення, орган Казначейства надсилає боржнику або бюджетній установі, що здійснює централізоване обслуговування боржника, вимогу щодо необхідності вжиття заходів для встановлення таких асигнувань або здійснення інших дій, спрямованих на виконання судового рішення.

Якщо у боржника або бюджетної установи, що здійснює централізоване обслуговування боржника, недостатньо відкритих асигнувань (коштів на рахунках) для виконання виконавчого документа, безспірне списання коштів здійснюється частково. На виконавчому документі ставиться відмітка про обсяг списаних коштів, яка засвідчується підписом відповідальної особи, скріпленим гербовою печаткою.

Боржник або бюджетна установа, що здійснює централізоване обслуговування боржника, зобов`язані протягом одного місяця після надходження зазначеної вимоги надіслати органу Казначейства письмове повідомлення про заходи, вжиті ними з метою виконання судового рішення, та у разі, коли в результаті здійснення таких заходів не забезпечено виконання судового рішення у повному обсязі - надсилати щомісяця повідомлення про вжиті заходи. Безспірне списання коштів здійснюється з моменту відкриття відповідних асигнувань.

На період виконання вимоги орган Казначейства здійснює проведення платежів за платіжними дорученнями боржника або бюджетної установи щодо операцій, пов`язаних із централізованим обслуговуванням боржника, лише за платежами, зазначеними в пункті 25 цього Порядку. Орган Казначейства забезпечує облік та зберігання виконавчих документів до їх виконання в повному обсязі або повернення стягувачу.

В той же час, Порядком №309, зокрема, пунктами 2.1 - 2.7 встановлено, що бюджетні зобов`язання та бюджетні фінансові зобов`язання розпорядників бюджетних коштів обліковуються органами Казначейства в бухгалтерському обліку виконання бюджетів та відображаються у звітності про виконання бюджетів. Розпорядники бюджетних коштів протягом 7 робочих днів з дати взяття бюджетного зобов`язання подають до відповідного органу Казначейства Реєстр бюджетних зобов`язань розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів за формою згідно з додатком 1 (далі - Реєстр) на паперових (у двох примірниках) та електронних носіях і оригінали документів або їх копії, засвідчені в установленому порядку, що підтверджують факт узяття бюджетного зобов`язання. Підтвердні документи, надані розпорядником бюджетних коштів, опрацьовуються органом Казначейства.

Розпорядники бюджетних коштів протягом 7 робочих днів з дати прийняття ними до виконання бюджетного фінансового зобов`язання, якщо інше не передбачено бюджетним зобов`язанням, подають до відповідного органу Казначейства Реєстр фінансових зобов`язань за формою згідно з додатком 2 на паперових (у двох примірниках) та електронних носіях, а також оригінали документів або їх копії, засвідчені в установленому порядку, що підтверджують факт узяття бюджетного зобов`язання та бюджетного фінансового зобов`язання.

Після перевірки підтвердних документів по одному примірнику Реєстру та/або Реєстру фінансових зобов`язань і заявки на видачу готівки повертаються розпоряднику бюджетних коштів, а інші примірники цих документів залишаються на зберіганні в органі Казначейства. Форма заявки на видачу готівки затверджується Мінфіном. Документи, що підтверджують факт узяття бюджетного зобов`язання та/або бюджетного фінансового зобов`язання, повертаються розпоряднику з відміткою "зареєстровано та взято на облік".

Відповідно до абзацу а) пункту 2.10 Порядку №309, Органи Казначейства не реєструють зобов`язання у разі відсутності у розпорядника бюджетних коштів бюджетних асигнувань, встановлених кошторисом. У таких випадках органи Казначейства зобов`язання та/або фінансові зобов`язання не реєструють, а застосовують заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, визначені Бюджетним кодексом України.

Відповідно до пункту 4.2 Порядку №309, за взяття розпорядниками бюджетних коштів зобов`язань без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених Бюджетним кодексом України чи законом про Державний бюджет України, застосовуються такі заходи впливу як зупинення операцій з бюджетними коштами та призупинення бюджетних асигнувань на підставі протоколу про порушення бюджетного законодавства. За порушення бюджетного законодавства в частині порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань або несвоєчасну реєстрацію бюджетних зобов`язань до розпорядників бюджетних коштів застосовуються заходи впливу відповідно до Бюджетного кодексу України.

На виконання вимог чинного законодавства ОСОБА_1 подано виконавчий лист Житомирського районного суду Житомирської області від 05 квітня 2021 року у справі № 278/1089/20 щодо стягнення з Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області на користь ОСОБА_1 заборгованість за договором купівлі-продажу об`єкта незавершеного будівництва від 19.12.2019 та за договором купівлі-продажу земельної ділянки від 19.12.2019 у розмірі 16 395 485,00 грн. Приймаючи до виконання вказаний виконавчий документ, позивач 24.01.2020 зареєстрував відповідно до вимог чинного законодавства. Проте, вже 27.02.2020 згідно реєстру бюджетних фінансових зобов`язань розпорядників (одержувачі) бюджетних коштів від 26.02.2020 №23 відповідачем знято з реєстрації вищезазначені бюджетні зобов`язання боржника. Тобто, протягом більш ніж одного місяці (з 24.01.2020 по 27.02.2020) відповідачем не вчинялися дії щодо виконання судового рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 05 квітня 2021 року у справі № 278/1089/20.

При розгляді даної адміністративної справи відповідачем не надано до суду доказів щодо вчинення дій, передбачених вищевказаними нормами чинного законодавства, зокрема, пунктом 31 Порядку №845 щодо безспірного списання коштів з рахунку боржника або надсилання до боржника вимог щодо необхідності вжиття таких заходів для встановлення таких асигнувань, або здійснення інших дій, спрямованих на виконання судового рішення. Суд також зазначає, що у разі відсутності коштів на рахунку боржника, відповідачем мали вчинятися дії відповідно до абзацу а) пункту 2.10 Порядку №309.

Крім того, при знятті з реєстрації вищезазначених бюджетних зобов`язань боржника згідно реєстру бюджетних фінансових зобов`язань розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів від 26.02.2020 №23, відповідачем не доведено законність вчинення такої дії, оскільки судом безспірно встановлено, що на даний час договір купівлі-продажу об`єкта незавершеного будівництва від 19.12.2019 є чинними та змін до нього не вносилося.

Пунктом 2.9 Порядку №309 визначено, що у разі зняття з реєстрації бюджетних фінансових зобов`язань до органів Казначейства подається Реєстр фінансових зобов`язань разом з документами (накладна, акт тощо), що підтверджують повернення товару постачальнику з причин невідповідності договірним умовам, відповідним рішенням суду стосовно обсягів або якості виконаних робіт, наданих послуг, додатковою угодою про зміну умов договору тощо. Всупереч зазначеному, будь-яких документів, на підставі яких орган Казначейства мав право зняти з реєстрації бюджетні фінансові зобов`язання боржника, відповідачем до суду не подано.

Частиною 2 статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, тощо.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відтак, суд повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи і дослідженими доказами, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає наступне.

З наявної у матеріалах справи квитанції вбачається, що позивачем під час звернення до суду з вказаними позовом було сплачено судовий збір у розмірі 1073,60 гривень. Таким чином, беручи до уваги норми ч. 1 ст. 139 КАС України, суд приходить до висновку, що понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору в повному обсязі підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статями 2, 9, 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 263, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області (вул. Лесі Українки, 1, м.Житомир, 10003; ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Оліївська сільська рада Житомирського району Житомирської області (вул. Леоніда Ступницького, 68, с.Оліївка, Житомирський район, Житомирська область, 12402; ) про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Визнати протиправними дії Управління Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області по зняттю з реєстрації бюджетних фінансових зобов`язань Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області за договором від 19.12.2019 №107 у сумі 1 743 323,00 грн.

Зобов`язати Управління Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області зареєструвати бюджетні фінансові зобов`язання Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області за договором від 19.12.2019 №107 у сумі 1 743 323,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної казначейської служби України у Житомирському районі Житомирської області на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 1073,60 грн (одна тисяча сімдесят три гривні 60 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Е.Черняхович