Справа № 380/9706/23
Суддя: Іщук Лариса Петрівна
Дата ухвалення: 2024-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2024 рокуЛьвівСправа № 380/9706/23 пров. № А/857/18985/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

судді-доповідача Іщук Л. П.,

суддів Обрізка І.М., Шинкар Т.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Львівської митниці на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2023 року (головуючий суддя Кедик М.В., м. Львів) у справі № 380/9706/23 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Львівської митниці про визнання дій та бездіяльності протиправними,

в с т а н о в и в :

ФОП ОСОБА_1 звернувся з позовом до Львівської митниці, в якому просить визнати протиправними та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів від 03.11.2022 № UА209000/2022/000117/2.

Обґрунтовує позов тим, що контролюючому органу надані усі необхідні документи на підтвердження митної вартості задекларованих товарів, передбачені частиною 2 статті 53 Митного кодексу України, які не містять розбіжностей та відображають відомості, що підтверджують ціну, яка була фактично сплачена за товар, а тому аргументи митного органу про наявність розбіжностей у поданих для митного оформлення разом із митною декларацією документах є безпідставними. Зазначає, що в оскаржуваному рішенні не наведено достатнє обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано та не зазначено інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2023 року позов задоволено.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку, вважає, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права, а також не досліджено обставини, що мають значення для справи.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що декларантом не доведено митну вартість у зв`язку з відсутністю підтвердження ціни товару та всіх складових митної вартості, зокрема, витрат на перевезенння та витрат на завантаження та розвантаження товару. Зазначає, що згідно поданого рахунку-фактури №31/10 від 31.10.2022 перевезення здійснюється згідно Договору-заявки №31/10/2022 від 31.10.2022, однак такий договір до митного оформлення не подавався. Вказує, що відповідно до умов контракту №1/6/2022 від 10.06.2022 ціна вважається узгодженою, якщо вона підтверджена в рахунку-проформі підписами уповноважених представників Постачальника та Покупця, однак у вказаному рахунку-проформі підписи покупця відсутні. Звертає увагу, що згідно п. 2.2 контракту №1/6/2022 від 10.06.2022 поставка товарів відбувається на основі замовлення Покупця, протягом 14 робочих днів з моменту підтвердження замовлення, однак такий документ до митного оформлення не подавався. Вказує, що наданий прайс-лист виробника товару має суб`єктивний характер і не дає можливості зробити висновки щодо об`єктивних умов визначення ціни при здійснені зовнішньоекономічної операції. Також зазначає, що відповідно до умов пункту 2.3 даного договору про початок відвантаження кожної партії товару Покупець письмово за 48 годин до початку відвантаження попереджає Продавця, однак такий документ не був наданий митному органу.

Просить скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове судове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

Позивач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, відповідно до частини 4 статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Оскільки апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження, апеляційний суд відповідно до вимог пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України розглядає справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено доказами, які є в матеріалах справи, що 10.06.2022 між ФОП ОСОБА_1 (покупець) та компанією «HALMAR Sp. z o.o.» (продавець) укладено контракт № 1/6/2022.

Згідно п. 1.1 Контракту продавець зобов`язується продавати, а покупець купувати, здійснювати оплату та приймати меблі в комплектах і меблі, як окремі предмети для їдалень, віталень та багатофункціональних кімнат, для холів, спалень, кухонь та офісів виробництва HALMAR Sp. z o.o., в асортименті, кількості та ціні відповідно до рахунків проформ, погоджених між Сторонами протягом періоду дії цього договору та складаються для кожної партії Товару.

Відповідно до п. 2.1 даного контракту товар буде доставлено автомобільним транспортом за рахунок Покупця на умовах FСА Stalova Wola.

Згідно п. 2.2 контракту №1/6/2022 від 10.06.2022 поставка товарів відбувається на основі замовлення Покупця, протягом 14 робочих днів з моменту підтвердження замовлення. Сторони готують рахунок-проформу на кожну партію поставленого товару.

Відповідно до рахунку-проформи від 26.10.2022 № ЕSЕP-326/22/FEP/PS «HALMAR Sp. z.o.» здійснило поставку ФОП ОСОБА_1 товару на суму 56696,97 польських злотих.

27.10.2022 позивач здійснив передоплату за товар шляхом проведення електронного SWIFT платежу у розмірі 56696,97 польських злотих на банківський рахунок продавця, що підтверджується платіжним дорученням № 11.

31.10.2022 компанія «HALMAR Sp. z o.o.» відвантажила замовлену партію товару на вказану суму у наданий позивачем транспортний засіб та передала перевізнику рахунок-фактуру (інвойс) № (S)FSE-271/22/EX від 31.10.2022 на вказану партію товару, специфікацію на товар, автомобільну товаро-транспортну накладну (CMR) №б/н від 31.10.2022.

01.11.2023 ФОП ОСОБА_1 з метою митного оформлення вказаного товару подав до Львівської митниці електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ № 22UA49U6, відповідно до якої заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначеними у графі 31 митної декларації:

-Готові текстильні вироби коробки для зберігання речей. Загальна кількість - 2 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Китай (СN);

-Дзеркало скляне, без візерунків та забарвлення, у рамі (виготовлена з дерева). Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Китай (СN);

-Меблі для сидіння, які обертаються, які не перетворюються на ліжка, з регульованою висотою, в незібраному стані, в асортименті: крісла. Загальна кількість 31 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Китай (СN);

-Меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом, оббиті (тканина/екошкіра), в незібраному стані, в асортименті: крісла, табурет.

Загальна кількість - 15 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Китай (СN);

-Меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, оббиті (тканина/екошкіра), в незібраному стані, в асортименті: крісла, пуфи. Загальна кількість - 164 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Китай (СN);

-Меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, не оббиті, в незібраному стані, в асортименті: крісло. Загальна кількість - 1 шт.Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Китай (СN);

-Меблі металеві, що використовуються в установах, заввишки не більше як 80 см, в незібраному стані: стіл письмовий (заввишки 73,0 см) 1 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Китай (СN);

-Меблі металеві, що використовуються в установах, заввишки більше як 80 см, в незібраному стані: стіл письмовий (заввишки 120,0см)- 1 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Китай (СN);

-Меблі металеві, типу спальні, і в незібраному стані: ліжко. Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Китай (СN);

-Меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: вішаки для одягу, підлогові, стелаж; столи журнальні; столи обідні. Загальна кількість 20 шт. та 1 компл. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Китай (СN);

-Меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: комод, стіл обідній. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Польща (PL);

-Меблі металеві, що використовуються в установах, заввишки не більше як 80 см, в незібраному стані: стіл письмовий (заввишки 78 см) 1 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва Україна (UA);

-Меблі дерев`яні, типу спальні, в незібраному стані, в асортименті: ліжко, тумби приліжкові. Загальна кількість 4 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Китай (СN);

-Меблі дерев`яні, типу спальні, в незібраному стані, в асортименті: столики туалетні, тумби приліжкові. Загальна кількість 15 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Польща (PL);

-Меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: комод, стелаж, стіл журнальний, ширма. Загальна кількість 4 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Китай (СN);

-Меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: комоди, тумба під ТВ. Загальна кількість 4 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Польща (PL);

-Меблі дерев`яні, для передпокоїв, в незібраному стані, в асортименті: вішаки для одягу, підлогові. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка - HALMAR. Країна виробництва - Китай (СN);

-Меблі, виготовлені з комбінованих матеріалів (стільниці - загартоване скло, загартоване скло/МДФ; основи - МДФ, метал, МДФ/метал, синтетичний ротанг), для столових та житлових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: стіл барний; столи журнальні, столи обідні. Загальна кількість - 11 шт. Торговельна марка - HALMAR.

На підтвердження заявленої митної вартості товарів під час проведення митного контролю та митного оформлення позивачем разом з вказаною митною декларацією надано документи, передбачені ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, а саме: рахунок-проформа (Proforma invoice) FSEP-326/22/FEP/PS 26.10.2022; рахунок-Фактура (інвойс) (Commercial invoice) (S)FSE-271/22/EX 31.10.2022; автотранспортна накладна (Road consignment note) Б/н 31.10.2022; декларація про походження товару (Declaration of Специфікація № (S)FSE - 31.10.2022; сертифікат з перевезення (походження) товару PL/MF/AR 0178448 31.10.2022; форми EUR.l (Movement certificate EUR. 1); банківський платіжний документ, що стосується товару 11 27.10.2022; рахунок-фактура про надання транспортно - експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги 31/10 31.10.2022; специфікація виробника товару(S)FSE-271/22/EX 31.10.2022; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н 19.04.2022; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н 20.06.2022; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів 1/6/2022 10.06.2022; договір (контракт) про перевезення №.10.2022; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, зґенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) 9172255 01.11.2022; копія митної декларації країни відправлення MRN 22PL402010E1850291 31.10.2022.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митниця дійшла висновку про наявність розбіжностей у наданих на підтвердження заявленої митної вартості документах та 01.11.2022 митниця надіслала вимогу про необхідність надання додаткових документів для підтвердження митної вартості: банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та /або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи.

На вимогу митного органу декларант проінформував відповідача про те, що до митного оформлення для підтвердження митної вартості подані усі наявні документи, інших запитуваних документів немає.

За результатами розгляду поданої декларації ІМ40ДЕ № 22UA49U6 та доданих документів митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 03.11.2023 № № UА209000/2022/000117/2.

У рішенні Львівської митниці про коригування митної вартості товарів, в графі 33 зазначено: «Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. В рамках реалізації положень статтей 52, 53, 54, 55, 58, 335 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI (далі - МКУ) за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин: - подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар; - надані декларантом на запит митного органу документи не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена. Під час розгляду документів було виявлено наступне: до митного оформлення заявлено товар «Меблі в асортименті» на умовах поставки FCA- PL- Stalowa Wola. Відповідно до положень Інкотермс -2010, термін FCA (Free Carrier (... named place) Франко перевізник (... назва місця) означає, що продавець доставить товар, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця. Відповідно до частини 10 статті 58 Митного кодексу України, до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема: - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на страхування цих товарів. Відповідно до поданого рахунку-фактури №31/10 від 31.10.2022 про надання транспортних перевезень перевезення здійснюється згідно Договору-заявки №31102022 від 31.10.22. Даний договір до митного оформлення не подавався. Таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджені документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 статті 58 Митного кодексу. Наданий «прайс-лист» виробника товару має суб`єктивний характер і не дає можливості зробити висновки щодо об`єктивних умов визначення ціни при здійсненні зовнішньоекономічної операції, оскільки суперечить суті прайс-листа, який має бути адресовано необмеженій кількості потенційних покупців. Відповідно до умов наданого до митного оформлення зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу від 10.06.2022 № 1/6/2022 пункту 1.3. «Ціна вважається узгодженою Сторонами, якщо вона підтверджена в рахунку-проформі підписами уповноважених представників Постачальника та Покупця», однак у наданому рахунку-проформі підписи Покупця відсутні. Відповідно до умов пункту 2.2. «Поставка товарів відбувається на основі замовлення Покупця, протягом 14 робочих днів з моменту підтвердження замовлення». Даний документ до митного оформлення не подавався. Відповідно до умов пункту 2.3. «Про початок відвантаження кожної партії товару Покупець письмово за 48 годин до початку відвантаження попереджає Продавця.». Даний документ до митного оформлення не подавався. Документи подані до митного оформлення містять розбіжності та не містять всіх відомостей що підтверджують числові значення митної вартості. Декларанту надіслано вимогу відповідно до частини 2-4 статті 53 Митного кодексу України надати додаткові документи для підтвердження митної вартості: за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (фактуру-проформу,видаткові, податкові накладні); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (оплата попередніх аналогічних поставок, акт виконаних робіт (наданих послуг)); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 МКУ, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - третій статті 53 МКУ, заявлену митну вартість зазначених товарів не визнано. Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари. Застосовано метод 2б (ст.60 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом для коригування митної вартості слугувала інформація наявна у митного органу про митну вартість подібних (аналогічних) товарів: товар №7 - МД від 24.10.2022р. № UA205140/2022/75391 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг;товар №8 - МД від 30.09.2022р. № UA205140/2022/069051 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №9 - МД від 14.09.2022р. № UA205140/2022/064520 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №10 - МД від 17.10.2022р. № UA209160/2022/011600 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №11 - МД від 29.10.2022 № UA205140/2022/077140 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг; товар №12 - МД від 28.04.2022 № UA209160/2022/004440 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №13 - МД від 17.10.2022 № UA209160/2022/011600 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №14 - МД від 20.10.2022 № UA205140/2022/074452 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг; товар № 15 - МД від 17.10.2022 № UA209160/2022/011600 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар № 16 - МД від 29.10.2022р. № UA205140/2022/077140 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг; товар №17 - МД від 20.10.2022р. № UA205140/2022/074452 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг. товар №18 - МД від 24.10.2022 № UA205140/2022/075391 митна вартість становить 4,01 дол США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось».

У зв`язку з вищезазначеним рішенням про коригування митної вартості товарів Львівська митниця прийняла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА209160/2022/000207.

Позивач, не погоджуючись із рішенням митного органу про коригування митної вартості, звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що позивач надав усі наявні у нього документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, які містили повну інформацію про ціну та складові митної вартості, а відповідачем не доведено, що подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів в недостовірності наданої інформації про митну вартість товару, відтак оскаржуване рішення відповідача про коригування митної вартості є протиправним та підлягає скасуванню.

Колегія суддів з таким висновком суду першої інстанції погоджується.

У частині 2 статті 19 Конституції України та частині 2 статті 2 КАС України законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведені норми визначають, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Частиною першою статті 246 МК України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (частина перша статті 248 МК України).

Частиною першою статті 257 МК України визначено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до частини шостої статті 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Статтею 49 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За змістом ч.1,2 статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч.2 ст.52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Стаття 53 МК України визначає перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.

У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, які підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (ч.1 ст.53 МК України).

Згідно з ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частина 3 ст.53 МК України передбачає обов`язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті ( ч.5 ст.53 МК України ).

Згідно із ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції) здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу ( ч.3 ст.54 МК України ).

Частиною 5 ст.54 МК України передбачено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідно до частини 6 статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Частиною другою статті 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (частина третя статті 57 МК України).

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта статті 57 МК України).

Згідно з положеннями статті 60 МК України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 цього Кодексу, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Частиною другою статті 55 МК України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Виходячи з аналізу наведених норм, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Зі змісту приписів розділу ІІІ (Митна вартість товарів та методи її визначення) МК України випливає, що в аспекті реалізації процедур із визначення митної вартості товарів основоположну роль відіграє принцип обґрунтованості.

Так, зокрема, митний орган повинен дотримуватися вимог принципу обґрунтованості при: а) встановленні належного до застосування методу визначення митної вартості товарів; б) встановленні достатнього переліку документів для цілей визначення митної вартості товарів.

Відповідно, колегія суддів звертає увагу, що рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

З вищенаведеного висновується, що встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які саме документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, висловленими у постановах від 09 липня 2020 року (справа №804/5445/17), від 31 березня 2020 року (справа №809/1858/16), від 15 лютого 2022 року (справа № 826/12901/17).

Частиною четвертою статті 54 Митного кодексу України передбачено обов`язок митного органу письмово надавати інформацію декларанту про причини, за яких заявлена ним митна вартість не може бути визначена.

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. Разом з тим, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Колегія суддів наголошує, що наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. При цьому в розумінні наведених статей сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

З матеріалів справи встановлено, що митна вартість ввезеного товару визначена позивачем за першим методом - ціною зовнішньоекономічного контракту.

Для підтвердження заявленої митної вартості ввезених товарів декларант подав разом із митною декларацією документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України, зокрема, рахунок-проформу (Proforma invoice) FSEP-326/22/FEP/PS 26.10.2022; рахунок-Фактуру (інвойс) (Commercial invoice) (S)FSE-271/22/EX 31.10.2022; автотранспортну накладну (Road consignment note) Б/н 31.10.2022; декларацію про походження товару (Declaration of Специфікацію № (S)FSE - 31.10.2022; сертифікат з перевезення (походження) товару PL/MF/AR 0178448 31.10.2022; форму EUR.l (Movement certificate EUR. 1); банківський платіжний документ, що стосується товару 11 27.10.2022; рахунок-фактура про надання транспортно - експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги 31/10 31.10.2022; специфікацію виробника товару(S)FSE-271/22/EX 31.10.2022; прейскурант (прайс-лист) виробника товару Б/н 19.04.2022; прейскурант (прайс-лист) виробника товару Б/н 20.06.2022; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів 1/6/2022 10.06.2022; договір (контракт) про перевезення .10.2022; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, зґенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) 9172255 01.11.2022; копію митної декларації країни відправлення MRN 22PL402010E1850291 31.10.2022; митну декларацію, за якою було відмовлено у UA209160.2022.012249 01.11.2022 випуску товарів.

На вимогу відповідача декларант проінформував відповідача про те, що до митного оформлення для підтвердження митної вартості подані усі наявні документи, інших запитуваних документів немає.

Як вбачається з оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів, воно обґрунтоване тим, що митниця мала підстави вважати, що документи, подані до митного оформлення, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості, наслідком чого стало корегування митної вартості.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції про недоведеність відповідачем сумнівів в обгрунтованості визначення декларантом митної вартості товару, виходячи з наступного.

Як вбачається з контракту № 1/6/2022 від 10.06.2022 товар - «Меблі в асортименті» буде доставлено автомобільним транспортом за рахунок Покупця на умовах FСА Stalova Wola (п. 2.1).

Колегія суддів наголошує, що від умов поставки товару залежать, зокрема, і обов`язки по сплаті витрат на завантаження, розвантаження, страхування, транспортування товару, які є складовими митної вартості товару, та обов`язковість вчинення цих дій продавцем або покупцем.

Відповідно до ч. 10 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Згідно з ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є, зокрема, транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Відповідно до розділу ІІІ Правил заповнення декларації митної вартості, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 року №599, для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до ч.2 ст. 53 Кодексу подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати:

- рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів;

- банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури;

- калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.

Митний орган зазначає, що відповідно до поданого позивачем рахунку-фактури №31/10 від 31.10.2022 перевезення здійснюється згідно Договору-заявки №31102022 від 31.10.2022, однак такий договір до митного оформлення не подавався, відтак відомості щодо такої складової митної вартості як транспортування не підтверджені документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 статті 58 Митного кодексу.

Колегія суддів вважає такі доводи безпідставними, оскільки договір (контракт) про перевезення №31102022 від 31.10.2022 був наданий до митного оформлення.

Зі змісту даного договору (п. 15) вбачається, що сума фрахту за автомобіль становить 15000 грн.

Дана сума збігається із сумою, яка зазначена у рахунку-фактурі №31/10 від 31.10.2022, у якій вказано, що ціна перевезення за маршрутом м. Stalova Wola (Польща) м/п Грушів (Україна) становить 12 000 грн, за маршрутом м/п Грушів (Україна) м. Червоноград (Україна) 3 000 грн.

Крім того, надання позивачем договору (контракту) про перевезення №31102022 від 31.10.2022 визнається митницею шляхом зазначення такого, як поданого до перевірки, у картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА209160/2022/000207 ( а.с.32 ).

Таким чином, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що позивачем надано усі необхідні документи, що стосуються визначення такої складової митної вартості товару як вартість перевезення.

Стосовно тверджень митного органу, що прайс-лист покупця не є документом, який підтверджує числове значення рівня митної вартості товару, то колегія суддів зазначає, що до переліку додаткових документів, визначених ч. 3 ст. 53 МК, входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, а також розрахунок ціни (калькуляція).

Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців.

Положеннями пункту 4 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України закріплено таку загальну засаду цивільного законодавства, як свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом та з якої випливає свобода способів ініціювання підприємницьких цивільних правовідносин. Отже, з огляду на засаду свободи підприємницької діяльності, наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів) не може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, якщо з інших поданих декларантом документів можливо встановити відомості про ціну товару.

Апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції, що дане твердження митного органу є формальним та не містить роз`яснення, чому без його усунення заявлена митна вартість не може бути визнана і як саме даний недолік впливає на неможливість застосування основного методу визначення митної вартості розмитнюваного товару.

Більш того, прайс-лист не є обов`язковим документом, який в розумінні норм Митного кодексу визначає та/або впливає на числові значення складових митної вартості товару.

Щодо покликання митного органу на відсутність підписів Покупця у рахунку-проформі FSEP-326/22/FEP/PS від 26.10.2022, то колегія суддів не приймає такі до уваги, оскільки обмін документами між продавцями і покупцем (позивачем) здійснювався шляхом надіслання їх електронних копій.

Крім того, суд першої інстанції слушно зауважив, що відсутність підпису позивача у рахунку-проформі не впливає на ціну товару, яка була фактично сплачена згідно з поданим до митного оформлення рахунком-проформою та підтверджується платіжним дорученням.

Документ про підтвердження замовлення до Контракту не є первинним документом, який містить в собі інформацію про вартість товару та не має впливу на числові визначення митної вартості.

Крім того, такий документ відповідач не витребовував у декларанта.

Колегія суддів звертає увагу, що у процедурах контролю за митною вартістю предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості, а відтак суперечності між відомостями, які не впливають на ціну товару та інші складові митної вартості, не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару та витребовування додаткових документів.

Крім того, зі змісту оскаржуваного рішення вбачається, що у ньому зазначено номер та дату митних декларацій, які стали джерелом інформації для коригування митної вартості: товар № 7 - МД від 24.10.2022 № UA 205140/2022/75391 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №8 - МД від 30.09.2022 № UA 205140/2022/069051 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар № 9 - МД від 14.09.2022 № UA 205140/2022/064520 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №10 - МД від 17.10.2022 № UA 209160/2022/011600 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар № 11 - МД від 29.10.2022 № UA 205140/2022/077140 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг; товар №12 - МД від 28.04.2022 № UA 209160/2022/004440 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №13 - МД від 17.10.2022 № UA 209160/2022/011600 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №14 - МД від 20.10.2022 № UA 205140/2022/074452 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг; товар №15 - МД від 17.10.2022 № иА209160/2022/011600 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг; товар №16 - МД від 29.10.2022 № UA 205140/2022/077140 митна вартість становить 4,81 дол. США за кг;товар №17 - МД від 20.10.2022 № UA 205140/2022/074452 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг;товар №18 - МД від 24.10.2022 № UA 205140/2022/075391 митна вартість становить 4,01 дол. США за кг.

Апеляційний суд зазначає, що у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей, визначених частиною другою статті 55 Митного кодексу України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

При цьому, сама лише інформація з бази даних ЄАІС ДФС про вантажну митну декларацію, яка була взята митним органом за основу при коригуванні митної вартості товару, не може бути достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару за такою декларацією дійсно було імпортовано до України.

Колегія суддів враховує при цьому правовий висновок, викладений Верховним Судом у постанові від 05.02.2019 у справі №816/1199/15-а, який говорить про те, що при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості товару, проведеним органом доходів і зборів за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - за резервним методом), суд повинен вимагати від відповідача доведення того, що товар за певною митною вартістю дійсно був увезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та не скасоване судом.

Отже, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 21.12.2018 у справі №815/1670/17.

Згідно з частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За встановлених обставин, надаючи правову оцінку аргументам сторін, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивач подав усі наявні документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, які підтверджували ціну товару, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували правомірність декларування товару за основним методом.

Водночас, митний орган не виконав обов`язку щодо зазначення конкретних обставин, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а вказані відповідачем сумніви не можна визнати обґрунтованими, позаяк суду не надані докази того, що подані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують ціну товару чи числові значення складових митної вартості товарів, відтак оскаржуване рішення від 03.11.2022 № UА209000/2022/000117/2 про коригування митної вартості товарів є протиправним і підлягає скасуванню.

Інші доводи та аргументи скаржника, наведені ним у апеляційній скарзі, не спростовують висновків суду першої інстанції і свідчать про незгоду із правовою оцінкою судом обставин справи, встановлених у процесі її розгляду.

При обгрунтуванні цієї постанови суд апеляційної інстанції враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги докази, наявні в матеріалах справи, колегія суддів прийшла до висновку, що доводи апеляційної скарги, наведені на спростування висновків суду першої інстанції, не містять належного обґрунтування чи нових переконливих доказів, які б були безпідставно залишені без уваги судом першої інстанції.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Щодо розподілу судових витрат, то такий відповідно до ст. 139 КАС України не здійснюється.

Керуючись ст. 308, ст. 311, ст. 316, ст. 321, ст. 325, ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Львівської митниці залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2023 року у справі № 380/9706/23 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя Л. П. Іщук
судді І. М. Обрізко
Т. І. Шинкар