Справа № 320/23325/23
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2024-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 лютого 2024 року Справа № 320/23325/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Войтович І.І., розглянувши в місті Києві у письмовому провадженні клопотання відповідача про залишення без розгляду адміністративної справи за позовом Фізична особа-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень ,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду, з урахуванням поданої заяви про уточнення позовних вимог, звернувся фізична особа-підприємець ОСОБА_1 із позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати винесені 25.10.2022 року Головним управлінням ДПС у Київській області податкове повідомлення-рішення форми "Н" за № 9652/10-36-24-06/ НОМЕР_1 про застосування штрафу у сумі 3400,00 грн.

та податкове повідомлення-рішення форми "В4" за № 9759/10-36-24-06/ НОМЕР_1 про визначення суми завищення від?ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду - 650055,07 грн.

29.11.2023, ухвалою суду вказана позовна заява була залишена без руху з підстав невідповідності останньої вимогам ч. 1 ст. 161 КАС України (для уточнення прохальної частини позову).

31.10.2023 позивачем надано до суду уточнений адміністративний позов.

19.12.2023 ухвалою суду провадження у справі відкрито, справу визначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

22.01.2024 та 23.01.2024 до суду надійшло клопотання з проханням залишити позов без розгляду у зв`язку із порушенням позивачем строків звернення до суду з даним позовом та подано відзив на позов.

Відповідно, вирішуючи отримане клопотання відповідача про залишення позову без розгляду та досліджуючи долучені докази, суд зазначає наступне.

В обґрунтування поданого клопотання, відповідач наполягає на пропущенні позивачем місячного строку звернення до суду з даним позовом, відповідач вказує та надає докази щодо обставин адміністративного оскарження ФОП ОСОБА_1 спірних податкових повідомлень-рішень до ДПС України. Зокрема, згідно рішення ДПС України від 26.01.2023 №1901/6/99-00-00-01-04-06 про результати розгляду скарги ФОП ОСОБА_1 на податкові повідомлення-рішення від 25.02.2022 № 9652/10-36-24-06/ НОМЕР_1 та № 9759/10-36-24-06/ НОМЕР_1 , останні залишено без змін, скаргу - без задоволення.

Рішення ДПС України надіслано позивачу 26.01.2023 засобами поштового зв`язку "Укрпошта", рекомендованим листом.

Вирішуючи вказане клопотання, суд з наявних у справі доказів та зі змісту позовної заяви встановив, що позивач в позові зазначив про обставини адміністративного оскарження спірних податкових повідомлень рішень до ДПС України та про те, що рішення ДПС України отримав 31.01.2023. Рішення ДПС України долучено до позовної заяви.

Суд також вказує, що позов подано до суду позивачем через засоби поштового зв`язку Укрпошта - 26.04.2023.

Відтак, суд вважає необхідним застосувати щодо позивача строки звернення до суду з даним позов та зазначає, що відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Спеціальною нормою, що встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 Податкового кодексу України (далі - ПК України), відповідно до якої у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків у першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Відповідно до пункту 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Верховний Суд в постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 зазначив, що строк у пункті 102.1 статті 102 ПК України є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду. Між правовою природою матеріально-правового строку давності в податкових правовідносинах та процесуального строку звернення до адміністративного суду є сутнісна різниця, а тому помилковим є ототожнення їх призначення під час використання. Зазначено, що норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України) - встановлює строк для оскарження таких рішень протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. При цьому позивачу під час звернення до суду необхідно довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом визначеного законом строку звернення до суду від дати порушення його прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Верховний Суд у постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 зазначив, що під час вирішення питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушення її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі № 340/1019/19).

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З позовної заяви та доданих до неї документів слідує, що оскаржувані позивачем у даній справі рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 25.10.2022 № 9652/10-36-24-06/ та № 9759/10-36-24-06/, оскаржувалось в адміністративному порядку, 31.01.2023 отримано рішення ДПС України від 26.01.2023 №1901/6/99-00-00-01-04-06, яким скаргу залишено без задоволення, рішення залишені без змін.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, строк на оскарження спірних рішень становить один місяць, та позивач звернувся до суду з даним позовом 26.04.2023, окремо складеного клопотання про визнання поважними причини пропуску строку та поновлення із долученням належних доказів до суду не подано, у зв`язку з чим, суд зазначає про позивачем не дотримано строк звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За ч. 3 та ч. 4 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Суд зазначає, що ухвалою суду від 19.12.2023 провадження у справі відкрито.

Згідно ч. ч. 13-15 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Суд звертає увагу позивача та відповідача, що процесуальне законодавство не обмежує право позивача на звернення до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду в разі встановлення судом пропущення строку такого звернення, також, після відкриття провадження у справі, відповідно, обґрунтування відповідача в поданому до суду клопотанні судом враховано, але таке не підлягає вирішеню з відповідними процесуальними наслідками на даній стадії судового провадження.

У зв`язку з цим, у порядку усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав поважності пропуску цього строку та відповідних доказів.

Керуючись статтями 2, 9, 122, 123, 171, 242, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень, - залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви в десятиденний строк з дня отримання ухвали суду, шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав поважності пропуску цього строку та відповідних доказів.

Роз`яснити позивачу наслідки визначені ч. 15 ст. 171 КАС України - якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали суду можуть бути наведені в апеляційній скарзі на судове рішення суду першої інстанції.

Суддя Войтович І.І.