Справа № 340/752/24
Суддя: Р.І. БРЕГЕЙ
Дата ухвалення: 2024-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 лютого 2024 року справа № 340/752/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Брегей Р.І., розглянувши у м.Кропивницький адміністративний позов ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 (далі військова частина) про визнання протиправною бездіяльності і зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду зі заявою до військової частини про визнання протиправною бездіяльності щодо нарахування і виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (далі заробіток) з дня звільнення по день фактичного розрахунку та компенсації втрати частини доходів у зв`язку із порушенням строків виплати індексації грошового забезпечення (далі компенсація).

Водночас просить суд зобов`язати відповідача нарахувати і виплатити кошти.

Заявив клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Зазначає, що з 24 лютого 2022 року проходить військову службу і бере участь у бойових діях.

Суд, ознайомившись з матеріалами заяви, зробив висновок, що її належить залишити без руху з таких підстав.

Так, ОСОБА_1 просить суд зобов`язати відповідача виплатити заробіток і компенсацію у спорі, який пов`язаний зі звільненням з публічної служби.

Позов містить немайнову вимогу.

Звертаючись до суду, не сплатив судовий збір.

Просить суд звільнити від сплати судового збору на підставі приписів пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» (далі Закон).

Цією нормою права встановлено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

09 жовтня 2019 року Велика Палата Верховного Суду прийняла постанову у справі №9901/311/19.

Так, Верховний Суд зробив висновок, що учасники бойових дій звільнені від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їх прав, як учасників бойових дій.

Спір з військовою частиною не пов`язаний з реалізацією таких прав.

Водночас Верховний Суд зробив ще один правовий висновок щодо звільнення учасників бойових дій від сплати судового збору, який міститься у постанові від 20 липня 2023 року у справі №160/20070/21.

Висновок Верховного Суду.

«Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Тож, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має зважити на предмет та підстави позову; перевірити чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту»».

Приписами частини 2 статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» (далі Закон 2) передбачено, що ветерани війни та члени сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, члени сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України отримують безоплатну правничу допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом таких питань.

Приписами частини 2 статті 4 Закону 2 визначено, що до ветеранів війни належать учасники бойових дій.

Заробіток не відноситься до соціальних виплат.

За своєю природою є мірою покарання працедавця за недотримання обов`язків і сплачується на користь працівника.

Такий правовий висновок поділяє і Велика Палата Верховного Суду (постанова від 30 січня 2019 року у справі №910/4518/16).

Обов`язок сплати виникає після припинення трудових відносин.

Отже, позивач, маючи статус учасника бойових дій, звернувся до суду щодо питання, яке не пов`язане зі соціальним захистом.

Тому такий статус не звільняє від сплати судового збору.

Відповідно до приписів пункту 12 частини 1 статті 5 Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Позивач стверджує, що проходить військову службу, однак не надав відповідних доказів.

Тому суд не може констатувати звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до приписів частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Приписами пункту 1 частини 1 статті 3 Закону встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Положеннями частини 1 і 2 статті 4 Закону визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Приписами статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становить 3028 грн.

Таким чином позивачу належить сплатити судовий збір у сумі 1211,20 грн.

Отже, позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених приписами статі 161 КАС України.

Тому її належить залишити без руху відповідно до приписів частини 1 статті 169 КАС України, надавши позивачу час для усунення недоліку.

Питання поновлення строку звернення до суду суд вирішить після надходження доказів проходження військової служби.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.160-161 і 169 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліку позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала не може бути оскаржена.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. БРЕГЕЙ