Справа № 200/244/24
Суддя: Льговська Ю.М.
Дата ухвалення: 2024-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 лютого 2024 року Справа №200/244/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Льговська Ю.М., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 про зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

14 січня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_2 про зобов`язання відповідача виплатити позивачеві компенсацію за неотримане речове майно.

За приписами частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною третьою статті 161 КАС України регламентовано, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати згідно з частиною другої статті 131 КАС України встановлюються законом.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI передбачено, що ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 4 частини першої статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09 листопада 2023 року № 3460-ІХ з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць встановлено у розмірі 3 028 грн.

Таким чином, за вимогу немайнового характеру сплаті підлягає судовий збір в розмірі 1 211, 20 грн.

На підставі частини третьої статті 4 № 3674-VI суд застосовує коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Тому цей недолік підлягає усуненню шляхом надання доказів сплати судового збору в розмірі 968, 96 грн за наступними реквізитами: за наступними реквізитами: отримувач коштів Донецьке ГУК/Слов`янське МТГ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37967785, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, номер рахунку (IBAN) UA 4005658, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу*;101;_(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр); Судовий збір, за позовом _(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд.

Підстав для звільнення позивача від сплати судового збору як учасника бойових дій на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI немає, оскільки отримання грошової компенсації вартості за неотримане речове майно не пов`язано з правами, наданими учасникам бойових дій.

Частиною шостою статті 161 КАС України регламентовано, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

До спірних правовідносин підлягають застосуванню положення частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України, відповідно до яких із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

У даному випадку вказаний строк суд обчислює з дати наказу про звільнення від 01 червня 2023 року, оскільки з нього позивач повинна була дізнатись про порушення своїх прав невиплату компенсації за неотримане речове майно.

Оскільки до суду позивач звернулась 14 січня 2024 року, то строк звернення до суду є пропущеним.

Вказаний недолік підлягає усуненню шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку для подання позову можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та повинні бути підтверджені належними доказами.

Позивачеві недостатньо формально послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом строку звернення до суду. У той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Позовна заява не відповідає пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України, оскільки не містить відомостей про місцезнаходження, поштовий індекс, адреси електронної пошти відповідача, відомості про наявність або відсутність у нього електронного кабінету.

Вимоги пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України не є формальними, оскільки їх відсутність, у даному випадку, позбавляє суд можливості забезпечити належне повідомлення відповідача про рух справи.

Крім того, позивачем не надано документів для перевірки адреси місця проживання та копії РНОКПП на підтвердження відомостей, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України.

Вказані недоліки підлягають усуненню.

Частиною першої статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України, вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 про зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Позивачеві усунути недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Донецького окружного адміністративного суду доказів сплати судового збору у розмірі 968, 96 грн; надання обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску; надання відомостей відповідно до вимог пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України.

Роз`яснити позивачеві, що в разі, якщо він не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява буде йому повернута.

Копію ухвали направити позивачеві.

Повідомлення учасників справи здійснюється через електронну пошту, у тому числі неофіційну, виходячи з презумпції обізнаності (особа, яка, звертаючись до суду, в заяві, або по суті справи, або в заяві з процесуальних питань вказала свою електронну пошту, яка не є офіційною, погоджується на отримання повідомлення саме на цю електронну пошту і має цікавитись, чи отримала лист, чи ні), або через систему «Електронний суд».

Учасник судового процесу, який не має електронного кабінету, повинен виконати вимоги частини другої статті 129 КАС України та за допомогою електронної пошти (телефону) негайно підтвердити суду про отримання судового повідомлення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю.М. Льговська