Справа № 212/1194/24
Суддя: Пустовіт О. Г.
Дата ухвалення: 2024-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 212/1194/24
2-а/212/10/24
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

06 лютого 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Пустовіт О.Г., ознайомившись з матеріалами адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Касьян Микола Степанович до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанов про накладення адміністративних стягнень,

В С Т А Н О В И В:

До Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 31 січня 2024 року надійшла адміністративна позовна заява ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Касьян Микола Степанович до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанов про накладення адміністративних стягнень, в якій заявлені вимоги:

скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксоване в автоматичному режимі, стосовно особи, яка має реєстрацію місця проживання/перебування на території України, серія НОМЕР_1 від 24.07.2023 р., винесену Заступником директора Департаменту державного нагляду (контролю) за безпекою на наземному транспорті Сидоренко Антоном Вадимовичем до ОСОБА_1 у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн. 00 коп.

скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксоване в автоматичному режимі, стосовно особи, яка має реєстрацію місця проживання/перебування на території України, серія НОМЕР_2 від 25.07.2023 р., винесену Головним спеціалістом відділу впровадження систем автоматичної фіксації порушень Департаменту державного нагляду (контролю) за безпекою на наземному транспорті, ОСОБА_2 до ОСОБА_1 у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн. 00 коп.

скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксоване в автоматичному режимі, стосовно особи, яка має реєстрацію місця проживання/перебування на території України, серія НОМЕР_3 від 26.07.2023 р., винесену Старшим державним інспектором відділу впровадження систем автоматичної фіксації порушень Департаменту державного нагляду (контролю) за безпекою на наземному транспорті, ОСОБА_3 до ОСОБА_1 у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн. 00 коп.

Одночасно із позовною заявою, представником позивача подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якому він посилалась на те, що майновий стан позивача не дозволяє оплатити ці витрати разом з поданням позову.

Розглядаючи вказане клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд виходить із такого.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною 2 ст.8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Так, згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

У позовній заяві (клопотанні) сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та надати суду відповідні докази.

Проте, суд звертає увагу на те, що лише сам по собі факт звернення до суду із заявою не є достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору.

Так, ст. 8 Закону України "Про судовий збір" вимагає наявність у особи, яка подає позов, незадовільного матеріального становища.

Водночас, позивачем не надано суду жодних доказів наявності обставин щодо відсутності коштів на оплату судового збору, як підстави для звільнення від сплати судового збору.

Жодних доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору позивачем надано не було.

Крім того, суд зауважує, що ст. 133 КАС України передбачено право (а не обов`язок) суду щодо відстрочення, розстрочення, зменшення розміру судового збору або звільнення від сплати судового збору. Сплата ж судового збору за подання адміністративного позову, в силу положень ч. 3 ст. 161 КАС України, є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з позовом. Визначення ж майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Оскільки позивачем та його представником не надано суду належних доказів в обґрунтування обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, підстави для відстрочення сплати судового збору, наведені в заяві про відстрочення сплати судового збору, не можуть бути визнані поважними, в зв`язку з чим ця заява задоволенню не підлягає.

З огляду на те, що даною ухвалою відмовлено позивачу у звільненні його від сплати судового збору, то вважаю за можливе на підставі ст. ст. 94, 160, 169 КАС України залишити її без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.п.3 та 6 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Так, відповідно до ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору обчислюється відповідно до ч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 18.04.2020 у справі 543/775/17 зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин, суд роз`яснює позивачу, що за подання до суду позовної заяви про оскарження рішення суб`єкта владних повноважень сплачується судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2024 становить 605,60 грн.

Як вбачається з позову, позивачем заявлено три вимоги майнового характеру, що полягає у скасуванні постанов по справі про адміністративне правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксоване в автоматичному режимі, проте не сплачено судовий збір, а отже йому необхідно сплатити судовий збір в загальному розмірі 1816,80 грн.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим ст.161 КАС України, а тому згідно з ч.1 ст.169 КАС України вона підлягає залишенню без руху, з наданням позивачеві строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 94, 160, 161, 169, 248, 294 КАС України, суддя,

Постановив:

У задоволенні клопотання представника позивача Касьяна Миколи Степановича про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Касьян Микола Степанович до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанов про накладення адміністративних стягнень - залишити без руху, і запропонувати позивачу усунути недоліки протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

У випадку невиконання ухвали суду в зазначений термін, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. Г. Пустовіт