Справа № 640/18988/19
Суддя: Жукова Є.О.
Дата ухвалення: 2024-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2024 року м. Київ № 640/18988/19

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Недержавна некомерційна організація «Національна асоціація адвокатів України»; Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Кіровоградської області

про визнання протиправним та скасування рішення,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

04 жовтня 2019 року ОСОБА_1 (далі - позивач/ ОСОБА_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - відповідач/ВКДКА) про визнання протиправним та скасування індивідуального акту рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 03.09.2019 №ІХ-003/2019.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.10.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №640/18988/19, суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, відмовлено позивачу у задоволенні клопотання про витребування доказів.

Відповідно до Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-ІХ ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва; утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві; визначено територіальну юрисдикцію Київського міського окружного адміністративного суду, яка поширюється на місто Київ.

Пунктом 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-ІХ установлено, що з дня набрання чинності цим Законом: до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-ІХ, супровідним листом справу №640/18988/19 направлено до Київського окружного адміністративного суду за належністю.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.02.2023 справу №640/18988/19 розподілено судді ОСОБА_2

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_2) від 27.02.2023 відкрито провадження у справі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_2) від 26.04.2023 заяву про відвід судді ОСОБА_2 від 24.04.2023 повернуто заявнику.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя ОСОБА_2) від 26.04.2023 передано справу в порядку частини першої статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) для вирішення відводу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя Марич Є.В.) від 01.05.2023 в задоволенні заяви адвоката Козової Я.С. про відвід судді Київського окружного адміністративного суду ОСОБА_2 в адміністративній справі №640/18988/19 відмовлено.

У зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_2 на підставі рішення Вищої ради правосуддя від 26.09.2023 № 925/0/15-23 «Про звільнення ОСОБА_2 з посади судді Київського окружного адміністративного суду за власним бажанням», призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.11.2023 справа розподілена судді Жуковій Є.О.

27 листопада 2023 року зазначену позовну заяву фактично передано судді Жуковій Є.О .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури прийнято рішення від 13.09.2019 № ІХ-003/2019, яким скаргу Національної асоціації адвокатів України задоволено частково, рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області від 17.10.2018 № 28, яким закрито дисциплінарну справу відносно позивача - скасовано, матеріали дисциплінарної справи направлено на новий розгляд до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області. Зазначає, що спірне рішення прийнято з порушенням процедури розгляду скарг на рішення дисциплінарних палат кваліфікаційно-дисциплінарних комісій регіонів.

Так, скарга Національної асоціації адвокатів України на рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області №28 від 17.10.2018 про закриття дисциплінарної справи відносно позивача подана не особою, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката. Крім того, до скарги не додано документу (квитанції), передбаченого пунктом 36 «Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідок його дисциплінарну відповідальність», відповідач мав застосувати пункт 15 вказаного Положення і повернути її скаржнику з відповідним роз`ясненням не пізніше десяти днів з дня її надходження.

Відповідачем в основу оскаржуваного акту, покладено доводи скаржника, що не були досліджені КДКА Кіровоградської області, і, відповідно, не могли оцінюватись при прийнятті рішення від 17.10.2018. Крім того, розгляд відповідачем скарги тривав більше ніж п`ять місяців з дня одержання матеріалів дисциплінарної скарги від КДКА Кіровоградської області.

Просить суд задовольнити позов.

15 листопада 2019 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Окружного адміністративного суду м. Києва від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшов відзив на позовну заяву.

Відповідач із позовом не погоджується та вважає його необґрунтованим та такими, що не підлягає задоволенню. Вважає, що у даній адміністративній справі №640/18988/19 факт відкриття провадження у справі №640/18920/18 за позовом іншої особи ( ОСОБА_4 ) до КДКА Кіровоградської області про скасування рішення №27 від 17.10.2018, не має жодного відношення до позовних вимог ОСОБА_1 , які викладені у його позові до ВКДКА про скасування рішення №ІХ-003/2019 від 04.09.2019, а тому не можуть бути враховані судом при прийнятті рішення. В рішенні дисциплінарної палати КДКА регіону не було враховано, що передумовою застосування частини 2 статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» є встановлення в діях адвоката дисциплінарного проступку. Оскаржене рішення КДКА регіону є не вмотивованим, оскільки без встановлення складу дисциплінарного проступку було закрито дисциплінарну справу із застосуванням частини 2 статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що є підставою для скасування оскаржуваного рішення. ВКДКА належним чином виконала свій обов`язок щодо повідомлення учасників про дату і час проведення засідання ВКДКА, а також забезпечила їх права на участь у засіданнях ВКДКА та надання своїх пояснень та доказів.

Оскаржуване рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ІХ-003/2019 від 04.09.2019, яким скасовано рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області №28 від 17.10.2018 та направлено матеріали на новин розгляд до КДКА Кіровоградської області на стадію розгляду дисциплінарної справи, жодним чином не порушує права, свободи чи законні інтереси позивача, оскільки воно не є рішенням прийнятим по суті справи.

Просить суд відмовити у задоволенні позову.

В березні 2023 року до Київського окружного адміністративного суду від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшов відзив на позовну заяву. Зміст вказаного відзиву ідентичний відзиву, що надійшов 15.11.2019 до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.11.2023 прийнято справу №640/18988/19 до провадження судді Жукової Є.О. Залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Недержавну некомерційну організацію «Національна асоціація адвокатів України» та Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Кіровоградської області.

Відповідно до довідок про доставку електронного листа, документ в електронному вигляді «Ухвала про прийняття адміністративної справи до провадження» від 28.11.2023 по справі №640/18988/19 доставлено до електронного кабінету позивача та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури 30.11.2023.

25 грудня 2023 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшов відзив. Зміст вказаного відзиву ідентичний відзиву, що надійшов 15.11.2019 до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Також, поряд з відзивом представником Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури заявлено клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Розглядаючи заявлене клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, суд зазначає наступне.

За приписами ч. 2 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 2 ст. 257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту ч. 4 ст. 12 КАС України.

Згідно з ч. 1 - 4 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У випадку, передбаченому частиною першою статті 259 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження визначені у ст. 262 КАС України.

За змістом норм ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч. 6 ст. 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Дослідивши заяву, матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та приходить до висновку про залишення заяви представника відповідача без задоволення.

Правом надання відповіді на відзив відповідно до вимог статті 163 КАС України позивач не скористався.

З метою додержання розумного строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд визнав за можливе розгляд справи здійснювати за наявними матеріалами.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 є адвокатом і здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право адвокатською діяльністю від 13.12.2007 № 3161, виданого Київською міською кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.

28 грудня 2017 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії міста Києва надійшла заява голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України Ізовітової Лідії Павлівни щодо поведінки адвоката ОСОБА_1 , яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності.

13 вересня 2018 року, згідно із підпунктами 2.3.17, 2.3.18 пункту 2.3 регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України №78 від 4-5 липня 2014 року (з наступними змінами і доповненнями), головою Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури заяву разом із матеріалами дисциплінарної справи надіслано на розгляд КДКА Кіровоградської області.

Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області від 17.10.2018 №28 дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 3161, видане Київською міською КДКА на підставі рішення №15-25-15 від 13.12.2007, згідно з ЄРАУ - має адресу робочого місця: 04053, м. Київ, Шевченківський район, вул. Артема 73, офіс 326), порушену рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії м. Києва за № 46 від 3 липня 2018 року, закрито (т. 1 а.с.17-20).

До Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшла скарга Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України на рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області №28 від 17 жовтня 2018 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .

Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 04.09.2019 №ІХ-003/2019 скаргу Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України задоволено частково. Рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області №28 від 17 жовтня 2018 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 скасовано. Матеріали дисциплінарної справи направлено на новий розгляд до кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоірадської області на стадію розгляду дисциплінарної справи.

Не погоджуючись із рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 04.09.2019 №ІХ-003/2019, позивач звернувся до суду із цим адміністративним позовом.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України від 05.07.2012 №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI).

Частинами 1, 3 статті 2 Закону № 5076-VI передбачено, що адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до частин 1, 2 статті 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Згідно з частинами 1, 2 статті 34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Згідно з частинами 1, 2 статті 38 Закону №5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Частиною 1 статті 39 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Відповідно до частини 1 статті 52 Закону №5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Згідно з частиною 4 статті 52 Закону №5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури: 1) розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 2) узагальнює дисциплінарну практику кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 3) виконує інші функції відповідно до цього Закону.

Частиною 5 статті 52 Закону №5076-VI передбачено, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Відповідно до частини 7 статті 52 Закону №5076-VI рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

Предметом позову у даній справі є рішення ВКДКА, яким скасовано рішення КДКА Кіровоградської області про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 та направлено матеріали дисциплінарної справи на новий розгляд до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області на стадію розгляду дисциплінарної справи.

Верховним Судом при цьому уже неодноразово викладалися висновки щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів. Так, у постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі №813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі №821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі №826/15590/15 було сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

При цьому суд приходить до висновку, що правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.

Проте суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям, а саме, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Таким чином, правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування в питанні притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності суди надають виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.

Дотримання процедури має важливе значення для вирішення питання про правомірність рішення. Втім, у кожному конкретному випадку слід з`ясувати насамперед, в чому полягало порушення, відтак наскільки це порушення процедури вплинуло (чи могло вплинути) на остаточний результат розгляду (рішення), тобто наскільки воно було істотне.

Суд, виходячи з наданих сторонами доказів по справі, зазначає, що в даній справі позов не був належним чином мотивований порушенням ВКДКА встановленого Законом №5076-VI чи Положенням порядку розгляду скарги на дисциплінарний проступок адвоката, позивачем не надано належних та допустимих доказів, з яких би вбачались порушення процедури, внаслідок яких поза увагою ВКДКА залишилися істотні для правильного вирішення справи обставини і це вплинуло на сам процес перевірки, його результат, що могло б слугувати достатнім свідченням того, що спірне рішення неправомірне.

Суд також приходить до висновку, що оскаржуване рішення за своєю юридичною суттю не є рішенням про притягнення до дисциплінарної відповідальності, ним не надавалася юридична оцінка діям позивача на предмет наявності чи відсутності в них складу дисциплінарного проступку.

Оскаржуваним рішенням лише констатовано, що КДКА Кіровоградської області не здійснила належну перевірку відомостей під час розгляду справи, не дослідила обставини справи, не надала оцінку діям ОСОБА_1 , який після обрання його як «члена КДКА міста Києва», продовжує ігнорувати рішення органів адвокатського самоврядування та дискредитувати адвокатуру України.

Виходячи із послідовності стадій дисциплінарного провадження, ураховуючи мету і завдання проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, - можна зробити висновок, що рішення ВКДКА, яке оскаржується у цій справі, є проміжним та не створює для позивача юридичних наслідків, не впливає на обсяг його правоздатності і дієздатності, та не обмежує позивача в здійсненні професійної адвокатської діяльності.

Крім того, рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області від 12.11.2019 №6 дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 3161, видане Київською міською КДКА на підставі рішення №15-25-15 від 13.12.2007, згідно з ЄРАУ - має адресу робочого місця: 04053, м. Київ, Шевченківський район, вул. Артема 73, офіс 326), порушену рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії м. Києва за №46 від 03.07.2018, закрито.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача як орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідачем доведено, що при прийнятті оскарженого рішення він діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Необхідно зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 , заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29)

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Оскаржене рішення в достатній мірі вмотивоване для того, аби відповідати визначеним статтею 2 КАС України критеріям, які висуваються до рішення суб`єкта владних повноважень, а також містить обґрунтування обрання саме такого виду дисциплінарного стягнення, як позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.

Доводи ж позивача переважно спрямовані на заперечення правильності наданої відповідачем оцінки доказам у справі про дисциплінарний проступок адвоката та доцільності (правомірності) обрання виду дисциплінарного стягнення, а не на спростування самого факту вчинення дисциплінарного проступку.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку, що оскаржене рішення прийнято відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, які визначені законодавством та рішеннями органів адвокатського самоврядування.

Відповідачем при прийнятті оскарженого рішення стосовно позивача не було допущено таких порушень процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності, які б нівелювали установлені в ході дисциплінарного провадження обставини вчинення проступку та надану їм оцінку.

Згідно із статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідач довів суду належними та допустимими в спірних правовідносинах доказами правомірність прийнятого ним рішення.

З огляду на викладене суд вважає позовні вимоги необґрунтованими, а тому й такими, що не підлягають задоволенню.

Судові витрати згідно із статтею 139 КАС України розподілу не підлягають у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

2. Розподіл судових витрат не здійснювати.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.