Справа № 520/32408/23
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2024-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2024 р. №520/32408/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бідонько А.В., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернста, буд. 3,м. Київ,03048, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом та просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції «Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення» від 17.10.2023 № 563 щодо притягнення позивача, інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції «По особовому складу» від 31.10.2023 № 1487 о/с щодо звільнення позивача, інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , зі служби в поліції.

3. Поновити інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований: АДРЕСА_2 , проживає: АДРЕСА_3 , на посаді з 31.10.2023.

4. Стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований: АДРЕСА_2 , проживає: АДРЕСА_3 , середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 31.10.2023 по день винесення судом рішення про поновлення на службі.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ним не було допущено жодних порушень вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, що в свою чергу виключає вчинення ним дисциплінарного проступку, який би міг виразитися в подібних діях. Також позивач вважає, що вчинення ним дисциплінарного проступку, який міг би виразитися у вживанні саме «ненормативної лексики», не було беззаперечно встановлено в ході проведення службового розслідування. Можливий факт вживання позивачем слів, які визначені дисциплінарною комісією, як «ненормативна лексика», ґрунтується на суб`єктивному сприйнятті цих слів та необґрунтованих припущеннях членів дисциплінарної комісії.

Крім того вказано, що відповідач, безпідставно притягаючи позивача до найсуворішого виду дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції та реалізуючи це дисциплінарне стягнення порушив строки, встановлені ч. ч. 1, 2 ст. 21 Дисциплінарного статуту.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 20.11.2023 відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін у судове засідання.

Відповідач, Департамент патрульної поліції Національної поліції України, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що 06.06.2023 під час несення служби старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 допущено порушення Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, а саме: знімання автоматичної зброї АКС74У - (виданої останньому перед заступанням на зміну) з плеча та залишення на задньому сидінні службового транспортного засобу та посадової інструкції інспектора та Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, що виразилось у вживанні ненормативної лексики, як наслідок поведінці, що підриває авторитет Національної поліції. Факт порушення позивачем службової дисципліни підтверджений належними доказами.

Також зазначає, що відповідачем, під час обрання заходу стягнення враховано особу позивача, його службову характеристику, неодноразове застосування в минулому до нього дисциплінарних стягнень, а тому застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України), суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, судом встановлено наступне.

ОСОБА_2 з 20.01.2020 по 31.10.2023 проходив службу в органах Національній поліції України.

30.01.2023 призначений на посаду інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції.

22.08.2023 до УПП в Харківській області ДПП № 1401 вн/41/14/01-2023 надійшов рапорт командира роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП капітана поліції ОСОБА_3 про можливе порушення під час несення служби старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 вимог посадової інструкції інспектора та Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю.

22.08.2023 Заступником начальника управління-начальником відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківської області Диняк Я. складено доповідну записку на ім`я Начальника управління ПП в Харківській області ДПП майору поліції ОСОБА_4 про можливі прояви порушення службової дисципліни з боку старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 під час несення служби 06.06.2023, що виразились порушенні вимог посадової інструкції інспектора УПП в Харківській області ДПП затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22.11.2018 № 5217 та Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 № 70.

Наказом начальника ДПП УПП в Харківській області Національної поліції України від 22.08.2023 №994, за вказаним у доповідній записці фактом, призначено службове розслідування.

Наказом начальника ДПП УПП в Харківській області Національної поліції України від 31.08.2023 №465 продовжено строк проведення службового розслідування на 15 календарних днів.

Під час службового розслідування відповідачем опитано позивача, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 . ОСОБА_7 , досліджено відеозапис здійсненого за допомогою портативного відеореєстратора, журнал реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при проводженні зі зброєю відділу чергової служби УПП в Харківській області ДПП, довідку за фактом видачі приймання озброєння, вибірково досліджено інші відеозаписи здійсненні за допомогою портативних відео реєстраторів поліцейських під час несення служби за участі ОСОБА_1 , враховано особу позивача, його характеристику та послужний список, за наслідком якого складено висновок службового розслідування від 20.09.2023 року.

Дисциплінарна комісія встановила, що інспектор взводу №2 роти №4 батальйону №4 УПП в Харківській області ДІІ старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , під час несення служби 06.06.2023 в період з 15:30 до 15:32, зняв автоматичну зброю, автомат АКС74У з плеча, покинувши службовий транспортний засіб указану зброю залишивши у службовому транспортному засобі - на задньому сидінні, допустив використання ненормативної лексики, при цьому увімкнувши портативний відеореєстратор вказаний працівник ще раз промовив свій вислів, тобто заздалегідь усвідомлюючи, що указані порушення будуть зафіксовані повторно. В діях вбачається грубе ігнорування дотримання морально-етичних норм, що можуть призвести до підриву авторитету органів Національної поліції України під час дії військового встану на території України, систематичне ігнорування Інструкцій, наказів Міністерства внутрішніх справ України, наказів безпосереднього керівництва УПП в Харківській області ДП, крім того порушення особистого зобов?язання з гідністю нести високе звання поліцейського. За висновками службового розслідування від 20.09.2023 зазначено про порушення вимог пунктів 1, 2 та 3 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 6, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, пункту 3 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, абзаців другого, третього, шостого, восьмого та одинадцятого пункту 1 розділу ІІ Правил № 1179, статті 38 Закону України «Про запобігання корупції», що виразилося в особистій недисциплінованості, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов?язання з гідністю нести високе звання поліцейського, підриві авторитету Національної поліції України, що є несумісним із подальшим проходженням служби. Наказом №563 Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 17.10.2023 до старшого лейтенанта ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом №1487 о/с Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 31.10.2023 старшого лейтенанта ОСОБА_1 звільнено із служби в поліції за п. 6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Позивач вважаючи висновки службового розслідування протиправними та необґрунтованими, а накази про звільнення з посади та служби в органах поліції незаконними звернувся із позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає, що згідно із частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Частиною 1 ст.8 Закону №580-VIII визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 ст.18 Закону №580-VIII поліцейській зобов`язаний 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно частин 1, 2 ст. 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 24 Закону №580-VIII установлено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно з ч.1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

Згідно із ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок №893).

Пунктом 2 розділу ІІ Порядку № 893 визначено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 2 розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Вимоги до змісту висновку службового розслідування визначені пунктом 4 розділу VI Порядку №893, що узгоджуються з положеннями статей 15, 19 Дисциплінарного статуту.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 1 ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Отже, підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення дисциплінарних проступків, зокрема, невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

З метою урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ названих Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.

Приписами пункту 3 розділу IV Правила етичної поведінки поліцейських передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Відповідно до ст. 38 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.

Варто зауважити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Судом встановлено, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення за те, що 06.06.2023 з 15.30 до 15.32 він зняв автоматичну зброю АКС-74У, № НОМЕР_2 , з плеча та залишив її на задньому сидінні службового транспортного засобу TOYOTA PRIUS, що зафіксовано на портативний відеореєстратор № 475017, чим порушив вимоги пункту 3 розділу IV Інструкції.

Крім того, під час моніторингу та дослідження інших відеозаписів, здійснених за допомогою портативних відеореєстраторів поліцейських під час несення служби за участю старшого лейтенанта поліції Толкачова С., встановлено, що останній систематично порушував та ігнорував вимоги пункту 3 розділу IV Інструкції.

Також 06.06.2023 старший лейтенант поліції ОСОБА_8 допустив вживання ненормативної лексики стосовно інших працівників УПП в Харківській області ДПП, що зафіксовано на перезаписі з портативного відеореєстратора № 475017 (отриманого старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 . Після увімкнення указаного відеореєстратора старший лейтенант поліції ОСОБА_8 навмисно вжив ненормативну лексику, усвідомлюючи, що вказані порушення буде зафіксовано.

Згідно з Наказом №563 від 17.10.2023 позивач порушив п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18, ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 2, 6, 11 ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, ст. 38 Закону України «Про запобігання корупції», абз. 2,3,6,8,11 п. 1 розд. ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, пункту 3 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, п. 1, 10, 13 п. 3.1. розділу ІІІ посадової інструкції інспектора УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22.11.2018 №5217.

Судом досліджено відеозапис, здійсненого за допомогою портативного відеореєстратора №475017.

На відеозаписі зафіксовано факт умисного вживання позивачем ненормативної лексики адресованої «Моніторингу» та зняття позивачем з плеча автомата, залишенням його на задньому сидінні автомобіля, вихід ОСОБА_1 з службового транспортного засобу, зачинення дверей.

Позивач в позовній заяві вказав, що вживання слів, які визначені дисциплінарною комісією, як «ненормативна лексика», ґрунтується на суб`єктивному сприйнятті цих слів та необґрунтованих припущеннях членів дисциплінарної комісії.

Однак, суд визнає такі обставини доведеними поза розумним сумнівом, оскільки на відеозаписі, здійсненого за допомогою портативного відеореєстратора №475017 наявне чітке зображення позивача, який говорить на камеру нецензурну лайку.

Також відповідачем в відзиві на позовну заяву вказано, що звертаючись до «моніторингу» старший лейтенант поліції ОСОБА_1 мав на меті приниження честі та гідності працівників поліції відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УП в Харківській області ДПП, з підстав того, що працівниками вказаного відділу відносно позивача декілька разів було проведено службові розслідування та притягнуто його до дисциплінарної відповідальності.

Вказані доводи не були спростовані позивачем ні під час службового розслідування, ні під час розгляду справи у суді.

Доводи позивача про те, що вжив слова, які визначені комісією як «ненормативна лексика» в приватній розмові зі своїми колегами, за відсутності поруч громадян чи інших працівників поліції, суд вважає безпідставним, оскільки чинне законодавство зобов`язує поліцейського дотримуватись вимог службової дисципліни постійно, а не лише під час виконання посадових обов`язків.

З огляду на встановленні обставини, суд погоджується з висновком дисциплінарної комісії кваліфікуючи дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

Також, у ході службового розслідування встановлено факт залишення позивачем автоматичної зброї без нагляду.

Позивач під час службового розслідування, а також у позовній заяві не заперечував обставин, залишення автоматичної зброї АКС-74У, № НОМЕР_2 на задньому сидінні службового транспортного засобу проте вказував, що зняв видану зброю з плеча, щоб заправити формений одяг, з полю зору автомат не залишав.

Однак, жодних доказів на підтвердження вказаних доводів суду не надано, з дослідженого відеозапису, здійсненого за допомогою портативного відеореєстратора №475017, судом підтверджено, що ОСОБА_1 зняв автоматичну зброю, з плеча та залишив її на задньому сидінні службового транспортного засобу і вийшов із автомобіля закривши за собою двері.

Тому, на переконання суду, твердження позивача є необґрунтованими, наведених висновків не спростовують, оскільки такі дії позивача є грубим порушенням вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю.

Відповідно до підпункту 2 пункту 4 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 №70, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 17.02.2016 за №250/28380, кожен поліцейський повинен знати та точно виконувати встановлені цією Інструкцією заходи безпеки при поводженні зі зброєю та боєприпасами.

У силу підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю категорично забороняється залишати зброю без нагляду, а також передавати її іншим особам.

Згідно з пунктом 1 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю вогнепальна зброя та боєприпаси до неї видаються поліцейському під його особисту відповідальність, який зобов`язаний берегти і підтримувати в належному стані передану йому в користування вогнепальну зброю (боєприпаси) та обачливо поводитися з нею (ними) відповідно до вимог цієї Інструкції.

Таким чином, поліцейський зобов`язаний дотримуватись правил поводження зі зброєю та йому заборонено залишати зброю без нагляду.

Проходження ОСОБА_1 інструктажу підтверджується записом від 01.06.2023, 05.06.2023, 06.06.2023 та особистим підписом в журналі реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю відділу чергової служби УПП в Харківській області ДПП, інвентарний номер №7178.

Крім того, дисциплінарною комісією під час службового розслідування встановлено систематичність порушення та ігнорування вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю.

Дослідивши вибірково інші відеозаписи здійснені за допомогою портативних відео реєстраторів поліцейських під час несення служби за участю старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарною комісією встановлено знаходження автоматичної зброї автомату АКС74У, який було під час несення служби закріплений за позивачем, на підлозі біля заднього сидіння службового транспортного засобу.

Суд зазначає, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Підставою для накладення дисциплінарного стягнення є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого вирішується питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому таке рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду дисциплінарного стягнення. Отже, службовим розслідуванням має бути встановлено, зокрема, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) воно було призначено.

Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати дій, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції.

В постановах Верховного Суду України від 29 вересня 2015 року у справі № 21- 1288а15 та від 20 жовтня 2015 року у справі №21-2103а15 прямо зазначено, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Тяжкість вчиненого проступку пов`язана з тим, що відповідні дії мали місце у період воєнного стану.

Враховуючи тяжкість проступку, наслідки проступку, які фактично підривають довіру та авторитет органів Національної поліції, суд вважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з поліції є правомірним і пропорційним. Дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських.

Дисциплінарною комісією також правомірно враховано, що старший лейтенант поліції ТолкачовС.С. неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності. На підставі наказу УПП в Харківській області ДПП від 25.05.2023 № 47 до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження (строк дії з 25.05.2023 по 25.07.2023). На підставі наказу УПІ в Харківській області ДПП від 17.08.2023 № 93 застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани (строк дії з 19.08.2023 по 19.11.2023).

Верховний Суд в постанові від 02.10.2018 у справі № 815/4463/17 зазначив, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово- дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.

Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Також, суд звертає увагу, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі "Звежинський проти Польщі" (заява № 34049/96).

Також немає підстав вважати, що відповідач необґрунтовано обрав крайній захід дисциплінарного впливу на позивача, оскільки Дисциплінарний статут не визначає конкретних видів дисциплінарних проступків, яким мають відповідати ті чи інші види дисциплінарних стягнень, тобто обрання відповідного виду стягнення належить до дискреційних повноважень Департаменту ПП. Так вибір одного із видів дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень органу, що має право приймати рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження.

Разом з тим, Верховний Суд зазначає, що дисциплінарним проступком визнається протиправне (умисне чи необережне) діяння (дія чи бездіяльність), тобто невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків при здійсненні повноважень, передбачених Конституцією України та Законами України, статутом, наказами керівника (установи) та іншими організаційно-розпорядчими документами, перевищення наданих повноважень, порушення обмежень, пов`язаних з проходженням служби, а також вчинок, що суперечить вимогам нормативних актів щодо професійної етики та поведінки.

Особливе значення при визначенні діяння працівника як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини працівника, під якою розуміється певне психічне ставлення особи до своїх протиправних дій і їх шкідливих наслідків. Вина може виступати як умисел чи необережність. Характерні ознаки умислу: усвідомлення працівником суспільної шкідливості своєї поведінки; передбачення негативних наслідків такої поведінки; бажання настання шкідливих наслідків у результаті своєї поведінки або свідоме допущення їх. Залежно від характеру вольового ставлення особи до суспільно-шкідливих наслідків свого діяння визначають два види умислу: прямий - коли працівник, передбачаючи суспільно шкідливі наслідки своєї дії чи бездіяльності, бажає їх настання; побічний - коли працівник, передбачаючи суспільно шкідливі наслідки своєї дії чи бездіяльності, прямо не бажає їх, але свідомо допускає їх настання.

Проте, необережність характеризується тим, що працівник, який вчинив дисциплінарний проступок, передбачав можливість настання шкідливих наслідків своєї поведінки, але легковажно розраховував на їх відвернення або не передбачав можливість таких наслідків, хоча повинен був і міг їх передбачити. Необережність виявляється зазвичай як недбалість.

Отже, незалежно від форми вини обов`язковим її елементом є усвідомлення особою протиправності свого діяння. Форма вини впливає на ступінь тяжкості вчиненого проступку. Тобто дисциплінарний проступок, вчинений знеобережності,вважається менш тяжким, ніж вчинений умисно. А від цього, своєю чергою, має залежати й вид дисциплінарного стягнення.

За приписами статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Таким чином, при наданні оцінки правомірності порядку накладення на позивача дисциплінарного стягнення та законності обставин його накладення, слід виходити з наявності всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Отже, з врахуванням встановлених вище обставин, підстав вважати обраний вид стягнення непропорційним дисциплінарному проступку, вчиненому позивачем, у суду немає.

Відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства, і такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Вищенаведене узгоджується з практикою Верховного суду , викладеною в постанові від 31 травня 2023 року у справі № 600/1542/22-а.

Щодо доводів позивача, що притягаючи позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції та реалізуючи це дисциплінарне стягнення відповідач порушив строки притягнення до відповідальності, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров?я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.

Судом встановлено, що 22.08.2023 було призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію. 31.08.2023 службове розслідування було продовжено на п`ятнадцять календарних днів.

Відповідно до ч.5,6 ст. 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

Беручи до уваги вищевикладене, останнім днем затвердження висновку службового розслідування відносно позивача було 21.09.2023. Висновок службового розслідування було затверджено 20.09.2023, тобто з дотриманням строків проведення службового розслідування.

Відповідно до ч. 1,2,3 ст. 21 Дисциплінарного статуту Дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Тобто, останнім днем на видання наказу про застосування дисциплінарного стягнення до позивача був 20.10.2023. Наказ ДПП № 563 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції відносно позивача, був виданий 17.10.2023.

Таким чином, порушення відповідачем строків притягнення до відповідальності не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду, а тому доводи позивача в цій частині є безпідставними.

Враховуючи вище викладені обставини, суд вважає, що позивачем вчинено проступок, що є несумісним з подальшим проходженням служби, а тому при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання протиправними та скасування оскаржуваних наказів.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу, є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, а відтак підстави для їх задоволення також відсутні.

Зазначене узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 24 січня 2020 року справа № 807/231/17, від 28 листопада 2019 року справа № 120/860/19а, від 04 грудня 2019 у справа № 824/355/17-а.

За приписами ч. 1 та ч. 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні адміністративного позову.

Керуючись статтями 14, 243-246, 291, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернста, буд. 3,м. Київ,03048, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року був введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території Харківської області повний текст рішення складено 12.02.2024 року.

Суддя Бідонько А.В.