Справа № 756/3651/22
Суддя: Майбоженко А. М.
Дата ухвалення: 2024-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

31.01.2024 Справа № 756/3651/22
Унікальний № 756/3651/22
Провадження № 2-а/756/1/24
У Х В А Л А

31 січня 2024 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Майбоженко А.М.,

секретаря Приходько К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції, третя особа: інспектор 1 батальйону 1 роти, Управління патрульної поліції в м. Києві Струк Віктор Миколайович про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

В судові засідання, які були призначені на 27.11.2023 та 31.01.2024 позивачка не з`явиласяся, про причини неявки суд не повідомила, про розгляд справи повідомлялася належним чином.

З матеріалів справи вбачається, що позивач не звертався до суду з проханням розглядати справу без його участі, позивач про зміну адреси свого місця проживання суд також не повідомляв.

Учасники в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку, суд ухвалив розглядати справу за відсутності учасників справи.

Частинами першою, другою, п`ятою ст. 205 КАС України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до ч.1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.97 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Складність справи та поведінка заявника є основними критеріями оцінювання розумності строку розгляду справи, як визначено листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Згідно вимог п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

За змістом наведених норм процесуального права убачається, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами КАС України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

В судові засідання, які були призначені на 27.11.2023 та 31.01.2024 позивачка не з`явилася, причини неявки суду не повідомила.

Про розгляд справи позивачка повідомлялася належним чином, про судове засідання призначене на 27.11.2023 року особисто, про, що свідчить її особистий підпис в розписці (а.с. 72), на судове засідання призначене 31.01.2024 року шляхом направлення судової повістки..

Як передбачено п.3 ч.1 ст. 127 КАС України, часом вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Так, до суду повернулась судова повістка про виклик позивача в судове засідання призначене на 31.01.2024, що була направлена на адресу позивачки, повідомлену нею у позовній заяві - АДРЕСА_1 без вручення з поміткою, що адресат відсутній за вказаною адресою (а.с. 78-79).

Представником позивача, через електронну пошту суду 27.11.2023 подано клопотання про відкладення судового засідання призначеного на 27.11.2023 у зв`язку з перебуванням представника позивача за межами м. Києва та ускладненими погодними умовами.

На судове засідання 31.01.2024 представником позивачки ОСОБА_1 - адвокатом Кар`євим А.А. знову подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку з зайнятістю представника позивача в іншому судовому засіданні (а.с. 80).

Доказів, які б підтверджували поважність причин неявки в судові засідання 27.11.2023 і 31.01.2024 адвокат Кар`єв А.А. не надав.

Таким чином, відповідно до норм чинного законодавства, позивач вважається таким, що отримав судові повістки про виклик в судові засідання, призначені на 27.11.2023 та 31.01.2024, та є повідомленим належним чином про день, час та місце розгляду справи.

З огляду на викладене, враховуючи повторну неявку позивача в судове засідання, суд вважає за можливе залишити позовну заяву без розгляду.

При цьому, суд враховує перебування справи на вирішенні суду з 2022 року, поведінку позивача під час судового провадження справи, зокрема її завчасне повідомлення про дати судових засідань, те, що позивачкою не вжито заходів для забезпечення своєї участі у судовому засіданні особисто чи через представника, в тому числі за допомогою відеоконференції.

На підставі викладеного та керуючись ст. 240 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції, третя особа: інспектор 1 батальйону 1 роти, Управління патрульної поліції в м. Києві Струк Віктор Миколайович про скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя А.М.Майбоженко