Справа № 260/5601/23
Суддя: Бруновська Надія Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий суддя у першій інстанції: Микуляк П.П.

07 лютого 2024 рокуЛьвівСправа № 260/5601/23 пров. № А/857/24691/23
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

головуючого судді: Бруновської Н.В.

суддів: Хобор Р.Б., Шавеля Р.М.

за участю секретаря судового засідання: Гранат В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 грудня 2023 року у справі № 260/5601/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про визнання протиправними та скасування рішень, -

ВСТАНОВИВ:

04.07.2023р. ОСОБА_1 звернувся з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області, у якому з врахуванням заяви про зміну позовних вимог просив суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення «Про порушення дисциплінарної справи, щодо адвоката» від 08.06.2023р. та рішення «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката» від 21.06.2023р.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 01.12.2023р. в позові відмовити.

Не погодившись із прийнятим рішенням, апелянт ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яку обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права.

Апелянт просить суд, рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 01.12.2023р. скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задоволити.

Апелянт, ОСОБА_1 в судове засідання не з`явися, хоча належним чином повідомлявся судом про дату, час та місце судового розгляду, однак скористався наданим йому правом визначеним ст. 194 КАС України та просив провести розгляд за його відсутності, апеляційну скаргу підтримав з підстав у ній зазначених.

Представник відповідача, ОСОБА_2 в судове засідання не з`явися, хоча належним чином повідомлявся судом про дату, час та місце судового розгляду, однак також скористався наданим йому правом визначеним ст. 194 КАС України та просив провести розгляд за його відсутності, апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

ч.4 ст.229 КАС України передбачено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється..

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи скарги, законність і обґрунтованість рішення суду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення виходячи з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що скаржник ОСОБА_3 в порядку ч.1 ст. 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність" подав скарга на поведінку адвоката ОСОБА_1 , в якій зазначено, що адвокат грубо порушив правила адвокатської етики під час публікацій в інтернеті. Скарга подана до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області і зареєстрована 28 вересня 2022 року.

Проведення перевірки цієї скарги доручено члену дисциплінарної палати КДКА Київської області ОСОБА_4 .

В жовтні 2022 року член дисциплінарної палати КДКА Київської області ОСОБА_4 повідомила адвоката ОСОБА_1 про надходження даної скарги та запропонувала скористатися правом, передбаченим п. 26 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, а саме ознайомитися з матеріалами справи та надати свої пояснення.

Вказане повідомлення направлено рекомендованим поштовим відправленням на адресу робочого місця ОСОБА_1 , яке зазначене в ЄРАУ ( АДРЕСА_1 .

06.10.2022р. позивач отримав таке повідомлення разом із матеріалами скарги, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення.

14.10.2022р. ОСОБА_1 надав КДКА Київської області письмові пояснення з приводу скарги, де більш ніж детально викладено власні аргументи в т.ч. з приводу певних осіб та існування певних подій, що передували написанню скарги.

У подальшому, на засіданнях дисциплінарної палати КДКА Київської області під час розгляду матеріалів перевірки вказаної скарги, членами палати подані заяви про самовідвід від участі в розгляді цих матеріалів, які задоволені, що призвело до відсутності кворуму для розгляду скарги ОСОБА_3 .

З огляду на наведене в квітні 2023р. КДКА Київської області скерувала матеріали перевірки скарги ОСОБА_3 до Вищої КДКА для перерозподілу до КДКА іншого регіону.

27.04.2023р. від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (ВКДКА) в порядку перерозподілу до КДКА Закарпатської області надійшли матеріали дисциплінарного провадження (розпочатої дисциплінарною палатою КДКА Київської області перевірки) за вказаною скаргою ОСОБА_3 , а саме лист КДКА Київської області на 2 аркушах та матеріали дисциплінарного провадження на 278 - ми аркушах.

Завершення перевірки наведених у цій скарзі відомостей доручено члену дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області ОСОБА_5 , якою складено відповідну довідку за наслідками перевірки матеріалів дисциплінарного провадження.

08.06.2023р. КДКА Закарпатської області в особі її дисциплінарної палати, розглянула матеріали перевірки за скаргою ОСОБА_3 і вказану вище довідку та прийняла рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 та призначила розгляд справи на 21 червня 2023 року. Зокрема, КДКА Закарпатської області в особі її дисциплінарної палати, врахувала ті обставини, що у скарзі ОСОБА_3 зазначається, що адвокат ОСОБА_1 після серпня 2022р. у своєму профілі « ОСОБА_1 / ОСОБА_1 » на власній сторінці у соціальних мережах Facebook та Twitter розповсюдив власні звернення, запити, відкриті листи до органів державної влади та правоохоронних органів (СБУ, ДБР, Міністрства Юстиції України), а також до ВГО «Спілка адвокатів України», депутатів, членів органів органів адвокатського самоврядування, у яких містяться неправдива, негативна, образлива інформація та безпідставні звинувачення на адресу керівництва Національної асоціації адвокатів України Ради адвокатів України. Зокрема, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 . На думку скаржника, такими діями адвокат ОСОБА_1 порушив приписи Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики, а тому просить притягнути його до дисциплінарної відповідальності із застосуванням стягнення у вигляді позбавлення пава на заняття адвокатською діяльністю. На підтвердження наведених в скарзі обставин ОСОБА_3 додав відповідні скріншоти з особистої сторінки адвоката ОСОБА_1 у соціальних мережах Facebook та Twitter.

Копії рішення і згаданої вище довідки надіслані з супровідним листом дисциплінарної палати КДКА від 12.06.2023р. №48 рекомендованим поштовим відправленням з штрих кодовим ідентифікатором №963 на адресу позивача, яка вказана останнім у його поясненнях адресованих КДКА Київської області від 14.10.2022р. і в доданому до позовної заяви його профайлі з ЄРАУ (а саме а/с №13 у відділі поштового зв`язку №03146 м. Києва)

16.06.2023р. дане поштове відправлення отримане

21.06.2023р. КДКА Закарпатської області в особі її дисциплінарної палати, розглянула у відкритому засіданні в приміщенні КДКА Закарпатської області дисциплінарну справи стосовно адвоката та вирішила - притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. Застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України. Зокрема, Дисциплінарна палата визнає, що поведінка адвоката ОСОБА_1 у вигляді розповсюдження після серпня 2022р. у соціальних мережах Facebook та Twitter. Своїх звернень, запитів, листів до органів державної влади, правоохоронних органів, та інших осіб, у яких він навів непідтверджену негативну та образливу інформацію відносно керівних посадових осіб НААУ/РАУ та допустив безпідставні звинувачення на їх адресу у колабораційній та зрадницькій діяльності, перекручуванні рішень РАУ, у захопленні шляхом підроблення документів адвокатури міста Києва і намаганні захопити адвокатури Закарпатської та інших областей, нецільовому використанні міжнародної фінансової допомоги, незалежно від того, чи пов`язано це з її адвокатською діяльністю чи ні, суперечить наведеним приписам Правил адвокатської етики, а тому є невиконання встановленого законом професійного обов`язку адвоката.

Дисциплінарна палата вважає, що вказана поведінка адвоката ОСОБА_1 є грубим порушенням правил адвокатської етики і такою, що підриває авторитет і репутацію адвокатури України, оскільки оприлюднені цим адвокатом в соціальних мережах відомості є проявом неповаги, ворожнечі і нетерпимості до посадових осіб НААУ, які також є адвокатами, та розраховані на необмежену аудиторію осіб, а тому мають публічний характер і породжують у суспільстві негативні асоціації стосовно адвокатури, як інституту в цілому.

У зв`язку з цим Дисциплінарна палата вирішила припинити право адвоката ОСОБА_1 на заняття адвокатською діяльністю шляхом накладення дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України відповідно до ч.1 ст.35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність". Зокрема, за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень:позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України», ч.2 ст.31 даного закону - грубе одноразове порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.

Вказане рішення надіслано з супровідним листом дисциплінарної палати КДКА від 23.06.2023р. №56 рекомендованим поштовим відправленням з штрих кодовим ідентифікатором №830 на адресу адвоката, яка вказана останнім у його поясненнях адресованих КДКА Київської області від 14.10.2022р. і в доданому до позовної заяви його профайлі з ЄРАУ (а саме а/с №13 у відділі поштового зв`язку №03146 м. Києва)

ч.2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.3 ст.33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (надалі - Закон) дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в ЄРАУ.

Скарга громадянина ОСОБА_3 на поведінку ОСОБА_1 як адвоката подана до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області і зареєстрована 28 вересня 2022 року.

Дисциплінарна палата КДКА Київської області розпочала перевірку вказаної скарги, але у подальшому в засіданнях даної дисциплінарної палати під час розгляду матеріалів такої перевірки задоволені заяви більшості членів цієї палати про самовідвід від участі в розгляді таких матеріалів з певних підстав, що зумовило відсутність кворуму у цієї палати для розгляду скарги ОСОБА_3 .

З огляду на це КДКА Київської області листом від 19.04.2023р. скерувала матеріали перевірки скарги ОСОБА_3 до ВКДКА для перерозподілу до КДКА іншого регіону.

А пп. 2.3.17. Регламенту ВКДКА, затвердженого Рішенням РАУ від 0405.07.2014р. №78 (з наступними змінами), Голова ВКДКА скеровує заяву (скаргу) про дисциплінарний проступок адвоката до КДКА іншого регіону у разі задоволення відводу (самовідводу) більшості членів дисциплінарної палати КДКА, що має розглядати скаргу, та за відсутності кворуму.

Тому, враховуючи відсутність кворуму у дисциплінарній палаті КДКА Київської області для розгляду матеріалів розпочатої перевірки за скаргою ОСОБА_3 на поведінку ОСОБА_1 та керуючись приписами п.п.2.3.17. Регламенту ВКДКА, колегія суддів погоджується з висновка суду першої інстанції, Голова ВКДКА обгрунтовано скерував такі матеріали до КДКА для подальшого розгляду.

ч.2 ст.39, ч.3 ст.41 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи та рішення у дисциплінарній надсилаються або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

В ст.22 Положенням про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, яке затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014р. №120 (з наступними змінами і доповненнями, передбачено, що рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Відповідно до ст.44 цього Положення адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, повідомляється про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в ЄРАУ, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в ЄРАУ.

Копія рішення КДКА від 08.06.2023р. про порушення дисциплінарної справи стосовно ОСОБА_1 з визначенням місця, дня і часу її розгляду та копія рішення КДКА від 21.06.2023р. про притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності надіслані супровідними листами дисциплінарної палати КДКА від 12.06.2023р. №48 та від 23.06.2023р. №56 рекомендованими поштовими відправленнями з штрихкодовим ідентифікатором №963 і з штрихкодовим ідентифікатором №830 відповідно на адресу ОСОБА_1 (а/с13 у відділі поштового зв`язку №03146 м. Києва), яка вказана як адреса для листування самим апелянтом у його адресованих КДКА Київської області поясненнях від 14.10.2022р. і в доданому останнього до позовної заяви витягу з ЄРАУ по ньому.

ОСОБА_1 отримав обидва вказані рекомендовані поштові відправлення з копіями таких рішень, що підтверджується наявними у справі доказами.

Одночасно, колегія суддів звертає увагу апелянта, що КДКА Закарпатської області рекомендованим поштовим відправленням надіслав ОСОБА_1 супровідний лист від 12.06.2023р. №48 з копією рішення КДКА від 08.06.2023р. про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду на зазначену в ЄРАУ адресу позивача і цей лист отриманий адресатом.

Отже, надісланням такого листа разом з вказаним рішенням про порушення дисциплінарної справи КДКА Закарпатської області, виконала встановлений обов`язок щодо повідомлення ОСОБА_1 про місце, день і час розгляду порушеної стосовно нього дисциплінарної справи, у зв`язку з чим не існувало потреби додатково повідомляти останнього про це шляхом надіслання окремого листа-повідомлення на адресу робочого місця, зазначену в ЄРАУ.

Разом з тим, не заслуговують уваги доводи апелянта про надіслання неповного рішення КДКА від 08.06.2023р. про порушення дисциплінарної справи, а саме лише на 1-му аркуші.

Так, із супровідного листа дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області від 12.06.2023р. №48 видно, що до нього додані як копія такого рішення КДКА Закарпатської області від 08.06.2023р., так і довідка члена палати ОСОБА_5 , складена за результатами завершення перевірки скарги ОСОБА_3 .

Крім того Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та будь-яким іншим нормативним актом не передбачено обов`язку дисциплінарних органів адвокатури скеровувати адвокатам листи з описом вкладення у них копій рішень про порушення дисциплінарної справи і довідки члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складеної за результатами перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

У той же час, доводи апелянта про надіслання копії лише одного аркуша (1-ої сторінки) оскаржуваного рішення КДКА від 08.06.2023р. про порушення стосовно нього дисциплінарної справи (копія якого додана ним до позовної заяви) спростовується його обізнаністю про суть такого рішення, оскільки з цього аркуша (1-ї сторінки) не вбачається, яке рішення прийнято, а це видно саме з резолютивної частини такого рішення, яке міститься на 2-й сторінці цього рішення.

Рішенням Ради адвокатів України (РАУ) від 21.09.2020р. №69 «Про затвердження роз`яснення щодо інституціонального континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування» встановлено, що за наявності об`єктивних підстав, які виключають можливість проведення безперешкодного та безпечного для життя і здоров`я осіб відповідних виборів, органи адвокатського самоврядування та їх члени продовжують виконувати свої повноваження до початку діяльності новосформованих органів адвокатського самоврядування та обрання їх нових членів.

В п.5 ч.5 ст.50 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» видно, що до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури належить також вирішення питань, віднесених до її повноважень цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, ВКДКА, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

Відповідно до п.8.1 ст.8 нової редакції Положення про КДКА Закарпатської області, рішення з`їзду адвокатів України, Ради адвокатів України, ВКДКА є обов`язковими для виконання КДКА.

Як на час прийняття оскаржуваних рішень КДКА Закарпатської області від 08.06.2023р. та від 21.06.2023р. так і на даний час Рішення РАУ від 21.09.2020р. №69 «Про затвердження роз`яснення щодо інституціонального континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування» є чинним, а отже є обов`язковими для виконання КДКА Закарпатської області.

Разом з тим, покликання апелянта на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 05.06.2023р. у справі №120/1400/23 щодо неможливості застосування у діяльності органів адвокатського самоврядування Рішення РАУ від 21.09.2020р. №69 «Про затвердження роз`яснення щодо інституціонального континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування» є безпідставним і юридично неспроможним.

Крім того, колегія суддів звертає увагу апелянта, як на практикуючого юриста (адвоката) що ч.5 ст. 242 КАС України чітко передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З приводу вирішення справ про оскарження рішень дисциплінарних органів адвокатури (ВКДКА і КДКА регіонів) Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, здійснивши аналіз положень відповідних статей Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», дійшов наступних висновків:

Вирішення питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності належить до виключної компетенції дисциплінарних органів, а саме КДКА та ВКДКА, і суд не вправі зобов`язувати ці органи приймати те чи інше рішення (постанова від 20.06.2019р. усправі№641/463/16-а);

Правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення. Правову оцінку рішенню дисциплінарної палати регіональної КДКА суд надає виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності (Постанова Верховного Суду від 14.12.2020р. у справі №821/1030/17);

У справах про оскарження рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності суд не втручається в дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень таких комісій і має надавати правову оцінку вказаному рішенню виключно в контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності, а визначення «грубості» дисциплінарного проступку і обрання суворості дисциплінарного стягнення також належить до дискреційних повноважень вказаних комісій ( п.51, п.54, п.91 Постанови Верховного Суду від 26.01.2023р. у справі №420/5597/19).

Колегія суддів враховує також, висновки Великої Палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 04.02.2020р. у справі №П/9901/871/18, відповідно до яких Європейський суд з прав людини виробив позицію стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.

Разом з тим, апеляційний суд відхиляє доводи апелянта про те, що висновки суду першої інстанції щодо правомірності прийняття КДКА Закарпатської області оспорюваних рішень є помилковими. Оскільки, в матеріалах справи наявні копії матеріалів перевірки КДКА Закарпатської області в особі її дисциплінарної палати - скарги ОСОБА_3 на дії адвоката ОСОБА_1 на основі вивчення якої, зроблено обґрунтований висновок про те, що відповідач при прийнятті оспорюваних рішень дотримав процедуру розгляду викладених в скарзі обставин та обґрунтовано прийняв оспорювані рішення з врахуванням належних та допустимих доказів які знаходяться в матеріалах справи.

ст.7 Правил адвокатської етики, які затверджені Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 09.06.2017р. з наступними змінами, адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватись до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству.

ст.12.1 Правил адвокатської етики зобов`язує адвоката бути добропорядним та чесно і гідно виконувати свої професійні обов`язки.

В ст.51 Правил адвокатської етики передбачено, що адвокат не повинен допускати стосовно іншого адвоката висловлювань, що принижують його честь та гідність, завдають шкоди його ділової репутації, нетактовних та принизливих висловів.

Із змісту ст.57-60 Правил адвокатської етики видно, що участь адвоката у соціальних мережах, інтернет-форумах та застосування інших форм спілкування в мережі Інтернет є допустимими. Проте, адвокат може розміщувати, коментувати лише ту інформацію, використання якої не завдає шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому. Використання адвокатом соціальних мереж, Інтернете форумів та інших форм спілкування в мережі Інтернет повинно відповідати і таким принципам, як професійність, відповідальність, стриманість, коректність, гідність, толерантність, терпимість, конфіденційність.

ст.59 Правил адвокатської етики визначено, що адвокати при використанні соціальних мереж, інтернет-форумів та інших форм спілкування в мережі Інтернет повинні дотримуватись високих стандартів чесності та пам`ятати про наслідки їх невиконання для їх професійної репутації та авторитету адвокатури в цілому. Під час надання коментарів адвокатами по конкретним справам необхідно, щоб такі коментарі не порушували положень чинного законодавства, Правил адвокатської етики, рішень З`їзду адвокатів України, Ради адвокатів України, а також відповідали вимогам до адвокатів та адвокатської діяльності, що встановлені чинним законодавством, Правилами адвокатської етики, рішеннями З`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України.

Колегія суддів, звертає увагу на ту обставину, що апелянт не спростував висновків Дисциплінарної палати про те, що поведінка адвоката ОСОБА_1 є грубим порушенням правил адвокатської етики і такою, що підриває авторитет і репутацію адвокатури України, оскільки оприлюднені цим адвокатом в соціальних мережах відомості є проявом неповаги, ворожнечі і нетерпимості до посадових осіб НААУ, які також є адвокатами, та розраховані на необмежену аудиторію осіб, а тому мають публічний характер і породжують у суспільстві негативні асоціації стосовно адвокатури, як інституту в цілому.

Крім того, апелянт не спростував висновки Дисциплінарної палати про те, що поведінка позивача свідчить про наявність підстав для припинення право адвоката ОСОБА_1 на заняття адвокатською діяльністю шляхом накладення дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України відповідно до ч.2 ст. 31, ч.1 ст.35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність". Зокрема, за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката ОСОБА_1 обґрунтовано Дисциплінарною палатою застосовано дисциплінарне стягнення: позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України» у зв`язку з грубим порушенням правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.

Стосовно доводів апелянта про те, що суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Микуляк П.П. на час ухвалення оскаржуваного рішення від 01.12.2023р. у даній справі №260/5601/23 був діючим адвокатом в якого не зупинена свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №21/513, колегія суддів такі доводи відхиляє з огляду на таке.

КДКА Закарпатської області звернувся до Ради адвокатів Закарпатської області разом з відповідним запитом стосовно адвоката ОСОБА_9

19.01.2024р. Рада адвокатів Закарпатської області у відповідь на такий запит листом №19/01 повідомила, що свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №21/513 яке видане ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обліковується в Єдиному реєстрі адвокатів України (ЄРАУ) як діючий адвокат. Однак, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю яке видавалось також і іншій особі з аналогічними анкетними даними, а саме ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є діючим суддею Закарпатського окружного адміністративного суду. Проте, в жовтні 2012 року ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , подав заяву про припинення адвокатської діяльності, у зв`язку з чим відомості про нього як про адвоката до ЄРАУ не вносилися.

Щодо доводів апелянта про те, що судом першої інстанцій не надано оцінку всім доказам та твердженням позивача, апеляційний суд зазначає, що зважаючи на значну кількість доводів які зазначені в позові та в тому числі апеляційної скарги, суди не мають надавати оцінку кожному з них, оскільки ключовим аргументам оцінка надана.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позову, оскільки суб`єкт владних повноважень в особі Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області діяв в межах повноважень та у спосіб визначений законами та Конституцією України.

Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою апелянта з висновками суду першої інстанцій по їх оцінці, тому не можуть бути прийняті апеляційною інстанцією.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, п.29).

Також згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

В ст.242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

ст.316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Із врахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують і при ухваленні оскарженого судового рішення порушень норм матеріального та процесуального права ним допущено не було тому, відсутні підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 грудня 2023 року у справі № 260/5601/23 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених ч.4 ст.328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н. В. Бруновська
судді Р. Б. Хобор
Р. М. Шавель
Повне судове рішення складено 12.02.2024р.