Справа № 240/34093/23
Суддя: Нагірняк Микола Федорович
Дата ухвалення: 2024-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2024 року м. Житомир справа № 240/34093/23

категорія 108020200

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Нагірняк М.Ф.,

секретар судового засідання Мельниченко В.В.,

за участю: представника позивача - Стасів О.І. ,

представника відповідача - Кучерка Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Контакт" до Тернопільської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,

встановив:

Приватне підприємство "Контакт" звернулося з позовом до Тернопільської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 23.11.2023 року №UA403070/2023/000238/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 23.11.2023 року №UA403070/2023/000363.

Ухвалою суду від 07.12.2023 року відкрито провадження в адміністративній справі і її призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою суду від 25.12.2023 року задоволено клопотання представника Відповідача по участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 04.01.2024 року в судовому засіданні на стадії дослідження письмових доказів оголошено перерву за клопотанням представника Позивача для надання додаткового часу для доручення до справи доказів.

Ухвалою суду від 17.01.2024 року відкладено проведення судового засідання у справі по причині неявки представника Відповідача та відсутності інформації про причини такої неявки.

Ухвалою суду від 19.01.2024 року задоволено клопотання представника Відповідача по участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

В судовому засіданні представник Позивача, Приватного підприємства "Контакт", позовні вимоги підтримав в повному обсязі і пояснив, що згідно контракту від 20.12.2019 року Позивач у фірми "YUNFU CINY XINDA MACHINERY Co Ltd." (Китай) придбало товар (верстати тросові для різки каменю з комплектом інструментів моделі КХ 1500х3500 і КХ 1800х3600 в кількості 3 одиниці) загальною вартістю 35250 дол. США, вагою нетто 21390 кг. (умовно 1,65 дол.США за 1 кг товару) та ввезло на митну територію України.

З метою проведення митного оформлення даного товару Тернопільській митниці 23.11.2023 року уповноваженою особою Позивача (митним брокером) було надано, окрім інших документів, електронну митну декларацію №23UA56U5, в якій була заявлена ціна відповідно до договору.

Після вивчення поданих документів, як пояснив Позивач, уповноваженою особою Відповідача безпідставно було відмовлено у митному оформленні товару та винесено рішення про коригування митної вартості товару, яким визнано митну вартість товару за резервним методом у розмірі 46630,50 дол. США (умовно 2,18 дол.США за 1 кг товару). Таке рішення мотивовано відсутністю достовірних відомостей про вартість товару.

Відповідачем, на думку представника Позивача, протиправно були винесені оскаржувані картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні виписку чи пропуску товарів і рішення про коригування митної вартості товарів, так як до вартості товару згідно контракту включено всі витрати до місця призначення товару.

Більш того, Відповідач при застосуванні 6-го (резервного методу) для визначення митної вартості товару безпідставно не врахував митну вартість аналогічного товару, який ввозився Позивачем на митну територію України в 2022-2023 роках.

Представник Тернопільської митниці Державної митної служби України, Відповідача по справі, проти позову заперечив і пояснив, що при проведенні митного оформлення зазначеного Позивачем товару (верстати тросові для різки каменю з комплектом інструментів моделі КХ 1500х3500 і КХ 1800х3600 в кількості 3 одиниці) спрацювала автоматизована система аналізу правління ризиками (АСАУР) про заниження митної вартості такого товару. В наданому для митного оформлення коносаменту були відсутні відомості щодо його підписанта і в такому коносаменті та в експортній декларації країни відправлення містилися відомості про різні транспортні засоби (морські судна), що надало право митному органу на витребування додаткових документів.

Під час проведення консультацій з декларантом та за результатами проведеної перевірки було встановлено, що методи 2а та 2б не можуть бути застосовані по причині відсутності цінової інформації на ідентичні та подібні товари, а методи 2в та 2г - через відсутність основи для віднімання та додавання вартості. Як зазначив представник Відповідача, митна вартість була визначена в розмірі 214129,49 грн. за резервним методом із врахуванням показників МД №UA403070/2023/000238/2 від 23.11.2023 року щодо подібного товару.

Розглянувши подані документи та матеріали, заслухавши пояснення представника Позивача та заперечення представника Відповідача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню за таких підстав.

Правовідносини щодо переміщення товарів через митний кордон України, процедури митного контролю та оформлення, митного регулювання, пов`язаного з встановленням та справлянням податків та зборів регулюються Митним кодексом України.

За приписами ст.53 Митного кодексу України увипадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Безспірно, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом, та подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Сторони по даній справі не заперечують проти виду товару (верстати тросові для різки каменю з комплектом інструментів моделі КХ 1500х3500 і КХ 1800х3600 в кількості 3 одиниці) загальною вартістю 35250 дол. США, вагою нетто 21390 кг. (умовно 1,65 дол. США за 1 кг товару) ( надалі - Товар), що був придбаний згідно контракту від 20.12.2019 року у фірми "YUNFU CINY XINDA MACHINERY Co Ltd." (Китай) та переміщувався Позивачем через митний кордон та підлягав митному контролю, та щодо видів документів, які надавалися для проведення митного оформлення.

Суть спору між сторонами по даній справі зведена виключно до ціни вказаного товару, наявності чи відсутності підстав у митного органу для коригування митної вартості та правомірності застосування способу для її визначення.

В судовому засіданні безспірно встановлено, що з метою проведення митного оформлення даного товару Тернопільській митниці 23.11.2023 року уповноваженою особою Позивача (митним брокером) було надано, окрім інших документів, електронну митну декларацію №23UA56U5, в якій була заявлена ціна відповідно до договору, а саме відповідно до рахунку-фактури (інвойс) від 11.09.2023 року, виданого фірми "YUNFU CINY XINDA MACHINERY Co Ltd." (Китай).

Як зазначено в ст.53 Митного кодексу України, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Тобто, вказані правові норми містять вичерпний перелік документів, які підлягають наданню декларантом митному органу на підтвердження митної вартості.

Як пояснив представник Відповідача, після реєстрації поданої декларантом митної декларації спрацювала автоматизована система аналізу правління ризиками (АСАУР) про заниження митної вартості Товару. Для підтвердження заявленої Позивачем митної вартості Товару було запропоновано надати додаткові документи, перелік яких був зазначений уповноваженим працівником митниці (якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, транспортні (перевізні) документи, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, а у разі їх відсутності - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією).

Такі дії уповноважених осіб Відповідача не ґрунтуються на вимогах чинного митного законодавства, з огляду на таке.

По-перше, в розумінні вимог ч.3 ст.53 Митного кодексу України уповноважена особа митниці має право запропонувати декларанту для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару надати додаткові документи лише у випадку коли подані декларантом документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Жодних доказів щодо наявності у поданих декларантом документах певних розбіжностей щодо числових значень складових митної вартості Товару, представник Відповідача в судовому засіданні не надав.

По-друге, приписи ч.3 ст.53 Митного кодексу України містять вичерпний перелік документів, які декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності).

Разом з тим, вимога митного органу щодо надання Позивачем додаткових документів не відповідає приписам ч.3 ст.53 Митного кодексу України.

Більш того, відповідно до дослідженої судом копії доповнення №4 від 10.04.2021року до контракту, сторони домовилися, що умови оплати Товару визначається в Проформі - інвойсі по кожній окремій партії товарів (а.с.22)

Відповідно до дослідженої судом копії доповнення №8 від 01.06.2023 року до контракту, сторони домовилися, що поставка здійснюється на умовах DAР Тернопіль і ціна Товару визначається на умовах DAР Тернопіль. Конкретний перелік товарів і їх ціна визначається в Проформе-інвойсе. Одночасно сторони домовилися, що страхування Товару не здійснюється (а.с.24).

Відповідно до дослідженої судом копії Проформи-інвойсу від 01.09.2023 року вартість Товару (верстати тросові для різки каменю з комплектом інструментів моделі КХ 1500х3500 і КХ 1800х3600 в кількості 3 одиниці) становить 35250 дол. США і їх сплата повинна здійснитися протягом 100 робочих днів після відвантаження Товару на склад Покупця (а.с.27).

Суд враховує доводи представника Позивача, що доставка на умовах DAP, в тому числі мультимодальні перевезення з Китаю, означає, що продавець оплачує перевезення вантажу від місця походження до перевантажувального терміналу в країні походження товару, весь морський, повітряний або залізничний транспорт, який доставляє вантаж до перевантажувального терміналу в країні призначення, або автомобільний транспорт у країні призначення до місця призначення (як правило, митний склад). При цьому продавець оплачує всі збори за обробку в країні походження вантажу (включаючи нестандартні), збори за завантаження та перевантаження товару, а також сплачує збори за відправлення та призначення. Крім того, саме продавець бере на себе всі ризики, пов`язані з транспортуванням товару до моменту його доставки в узгоджене з покупцем місце призначення.

Зазначене свідчить про обґрунтованість доводів представника Позивача, що ціна Товару визначена сторонами в конкретній сумі (35250 дол. США) і охоплює всі витрати по доставці Товару до складу Покупця (м.Тернопіль).

Судом визнається, що відповідно до вимог ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Безспірно, за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Разом з тим, приписами частини шостої статті 54 Митного кодексу України передбачено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Тобто, перелік підстав для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю також є вичерпним.

Всупереч вказаним вимогам Митного кодексу України в оскаржуваній картці про відмову в прийнятті митної декларації та митному оформленні транспортного засобу Відповідач зазначив, що таке рішення зумовлено саме не підтвердженням митної вартості товару та ненаданням додаткових документів.

Судом встановлено, що Позивачем надано Відповідачу для митного оформлення імпортованого Товару документи, що передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору (35250 дол. США) згідно з вимогами частин четвертої п`ятої статті 58 Митного кодексу України.

Більш того, суд враховує, що в частині сьомій статті 54 Митного кодексу України прямо зазначено, що у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Таким чином, суд вважає, що у Відповідача були відсутні підстави для витребування додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару та відмови в митному оформленні Товару за заявленою декларантом митною вартістю.

Одночасно суд визнає, що алгоритм дій митного органу щодо здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів визначений правовими нормами глави 9 Митного кодексу України.

За приписами статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Між тим, як вбачається з оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів від 23.11.2023 року №UA403070/2023/000238/2, у ньому зазначено лише про неможливість застосування другого-п`ятого методів визначення митної вартості у зв`язку з відсутністю інформації щодо угод на ідентичні та подібні (аналогічні) товари та даних на підставі яких можливе визначення митної вартості згідно з методами четвертим та п`ятим, а також джерело інформації, що не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України.

Так, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію, яка використовувалася митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21.01.2020 р. у справі № 813/5405/15, від 31.01.2020 р. у справі №804/7761/16 та відповідно до положень ч.5 ст.242 КАС України підлягає обов`язковому врахуванню судом при виборі та застосуванні норм права до спірних правовідносин в даній справі.

Всупереч вказаним вимогам Відповідачем не обґрунтовано підстави незастосування другого-п`ятого методів при визначенні митної вартості імпортованого Позивачем транспортного засобу, оскільки не надано доказів, що підтверджують проведення посадовою особою Митниці консультацій з Позивачем щодо наявності чи відсутності відомостей про митне оформлення ідентичних чи аналогічних товарів, як того вимагають положення частини четвертої статті 57 МК України; а також Відповідачем не обґрунтовано ціну, яка визначена ним у розмірі 214129,49грн. внаслідок проведеного коригування митної вартості за резервним методом.

Правила заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджені Наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598 (графа 33 "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості", зобов`язують Відповідача зазначити причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), а саме:

- неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу);

- невірно проведений розрахунок митної вартості;

- невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу ІІІ Кодексу;

- надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Всупереч вказаними вимогам Правил в оскаржуваному рішенні не зазначено жодної із перелічених причин, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Більш того, в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості зазначено, що таке коригування здійснено виходячи із цінової інформації на подібний товар на підставі МД №UA403070/2023/000238/2 від 23.11.2023 року на рівні 2,18 дол.США за умовний кілограм товару.

Разом з тим, в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості Товару, всупереч вимогам Правил також не також не зазначені причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів).

Позивач в судовому засіданні зазначив, що Відповідачем 06.07.2022 року було здійснено митне оформлення аналогічного товару, що поставлявся Позивачем із Китаю:

- за ціною 1,81 дол. США за умовний кілограм товару (ЕМД від 06.07.2022 року №UA403030/2022/013096);

- за ціною 1,81 дол. США за умовний кілограм товару (МД від 24.02.2022 року №101070/2022/003166 та №101070/2022/003165) ;

- за ціною 1,67 дол. США за умовний кілограм товару (ЕМД від 06.07.2022 року №UA403030/2022/015779).

Разом з тим, всупереч вимогам ст.77 КАС України представник Відповідача в судовому засіданні не навів жодних обґрунтувань щодо неможливості врахування цінової інформації на подібний товар, зазначених в перелічених митних деклараціях.

Більш того, Відповідачем як суб`єктом владних не доведено суду, що надані Позивачем документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору.

На підстави викладеного, суд вважає, що Позивачем подано до митниці повний пакет документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару за основним методом, Відповідачем не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за першим методом, наявність належних підстав для коригування митної вартості Відповідачем не доведена.

У Відповідача були наявні всі підстави для проведення митного оформлення Товару на підставі електронної митної декларації №23UA56U5, в якій була заявлена ціна відповідно до договору.

Таким чином, рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів від 23.11.2023 року №UA403070/2023/000238/2 та картка відмови в прийомі митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 23.11.2023 року №UA403070/2023/000363 не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, а тому є протиправні та підлягають скасуванню, а позов - задоволенню.

Відповідно до вимог ст.ст.139-143 КАС України судові витрати Приватного підприємства "Контакт" у вигляді судового збору в сумі 8840,99 грн. підлягають відшкодуванню шляхом стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці Державної митної служби України.

Керуючись статтями 2, 90, 139-143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов Приватного підприємства "Контакт" задовольнити, визнати протиправними та скасувати :

- рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів від 23.11.2023 року №UA403070/2023/000238/2;

- картку відмови Тернопільської митниці Державної митної служби України в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 23.11.2023 року №UA403070/2023/000363.

Судові витрати Приватного підприємства "Контакт" у вигляді судового збору в сумі 8840,99 грн. підлягають відшкодуванню шляхом стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці Державної митної служби України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати до Сьомого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя М.Ф. Нагірняк

Повне судове рішення складене 09 лютого 2024 року