Справа № 620/6246/20
Суддя: Лариса ЖИТНЯК
Дата ухвалення: 2024-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
13 лютого 2024 року Чернігів Справа № 620/6246/20
Чернігівський окружний адміністративний суд під головуванням судді Житняк Л.О., розглянувши в порядку письмового провадження заяву про усунення арифметичної помилки в рішенні суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Чернігівського прикордонного загону (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання незаконними та протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,
07.02.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про усунення арифметичної помилки в рішенні суду від 11.10.2021 у справі №620/6246/20, яка призвела до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.
Вирішуючи вказану заяву, суд зазначає, що в силу ч.1 ст.253 Кодексу адміністративного судочинства України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Вказана стаття передбачає можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Тобто, правове регулювання вказаного питання передбачає саме допущення судом, внаслідок неуважності або інших обставин, при виготовленні та підписанні рішення, помилки технічного характеру.
Питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів з дня її надходження.
Суд зазначає, що за загальним правилом судове рішення повинно бути точним. Помилки в тексті судового рішення, зумовлені арифметичними або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив такий акт.
Так, опискою вважається помилка, яка порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що має вплив на зміст судового рішення та його виконання. Описка може бути допущена у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.
Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри; випадкова перестановка цифр; спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю.
При цьому, очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.
В той же час, не є арифметичною помилкою, а отже, і не може бути виправлена в порядку, передбаченому зазначеним процесуальним механізмом, застосування неправильних методик підрахунку або покладення в основу розрахунку невірних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.
При цьому, вирішуючи питання щодо виправлення описки, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Рішенням суду від 11.10.2021 у справі №620/6246/20, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.01.2022, зокрема, стягнуто з ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 14.12.2016 по 11.10.2021 у розмірі 586 293,09 грн (п`ятсот вісімдесят шість тисяч двісті дев`яносто три гривні 09 коп.) з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

Подаючи заяву про усунення арифметичної помилки, позивач вказує, що його середньоденний заробіток складає 494,22 грн, а кількість днів вимушеного прогулу складає 1762 календарних днів, а не 1249 робочих днів.

Так, абзацом 3 пункту 2 Порядку №100 передбачено, що середньомісячна зарплата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, із якою пов`язана виплата, тобто дню звільнення працівника з роботи.

Згідно з п.5 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100, нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Відповідно до п.8 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100, нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного заробітку на число робочих днів, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів.

А отже, при обрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу слід враховувати грошове забезпечення позивача за жовтень і листопад 2016 року, оскільки останнім днем служби позивача є 14.12.2016.

Грошове забезпечення позивача за жовтень та листопад складає (8284,00 грн + 13461,50 грн) 21 745,50 грн. Таким чином, середньомісячна заробітна плата позивача становить 10 872,75 грн.

В той же час, судом відповідно до довідки Військової частини НОМЕР_1 від 16.02.2018 №48 взято до уваги грошове забезпечення позивача за листопад та грудень 2016 року, що в сумі складає 20 654,34 грн. Відповідно, середньомісячна заробітна плата позивача складатиме 10 327,17 грн, а середньоденна 469,41 грн (10 327,17 : 22 робочі дні).

Також, судом за період з 15.12.2016 по день ухвалення рішення взято до уваги кількість робочих днів, що складає 1249, замість 1762 календарних днів.

З наведеного слідує, що при обчисленні середнього заробітку позивача, судом взято невірні вихідні дані для проведення обчислень.

А отже, допущена судом помилка, в частині визначення середньоденного заробітку та кількості календарних днів, не є опискою чи арифметичною помилкою в розумінні процесуального законодавства, оскільки подання позивачем такої заяви фактично зводиться до незгоди позивача з покладеними в основу розрахунку вихідними даними для проведення арифметичних обчислень. В той же час, самі по собі арифметичні обчислення помилок не містять.

Як вбачається із заяви про усунення арифметичної помилки в рішенні суду від 11.10.2021, заявник фактично просить змінити зміст рішення суду, оскільки наведені в ній мотиви стосуються помилок юридичного характеру. На думку суду, заява фактично спрямована не на виправлення описки в рішенні суду, а на зміну його суті, що не відповідає змісту та меті ст.253 КАС України.

Враховуючи наведене, суд позбавлений можливості виправити зазначені позивачем описки, а тому підстави для задоволення заяви позивача відсутні.

Керуючись ст.246, 248, 253, Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви про усунення арифметичної помилки в рішенні суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Чернігівського прикордонного загону (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання незаконними та протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Копію ухвали суду надіслати сторонам по справі до відома.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ч.2 ст.256 КАС України та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції.

Суддя Л.О. Житняк