Справа № 520/30502/23
Суддя: Бабаєв А.І.
Дата ухвалення: 2024-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2024 року № 520/30502/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бабаєва А.І. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в м.Харкові справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Торговий дім «Мірана» до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю Торговий дім «Мірана» звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати повідомлення-рішення від 07.07.2023 року №3 щодо накладення суми штрафних санкцій у розмірі 36908,45 грн.;

- визнати протиправним та скасувати повідомлення-рішення від 07.07.2023 року №5 щодо накладення суми штрафних санкцій у розмірі 43211,85 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що податкове повідомлення-рішення від 07.07.2023 року №3 щодо накладення суми штрафних санкцій у розмірі 36908,45 грн. та податкове повідомлення-рішення від 07.07.2023 року №5 щодо накладення суми штрафних санкцій у розмірі 43211,85 грн., на думку позивача, є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідач, Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, подало до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначило, що відповідач у спірних правовідносинах діяв згідно чинного законодавства.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків винесено наказ №90-П від 29.05.2023 року «Про проведення фактичної перевірки Товариства обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «МІРАНА», яким на підставі п.п. 80.2.2 (у разі наявності інформації, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій, та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, обігу підакцизних товарів, а саме: наявна інформація, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства щодо відсутності обов`язкового реквізиту в чеках РРО щодо серії та номеру марки акцизного податку на алкогольну продукцію), п.п. 80.2.5 (здійснення функцій, визначених законодавством у сфері обігу алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах) п.80.2 ст.80 розділу II, п.п. 19-1.4, п.п.19-1.1.14, п.п.19-1.1.16, п.п.19-1.1.19, п.п.19-1.1.20 п.19-1.1, ст.19-1, керуючись п.п.20.1.6, п.п.20.1.7, п.п.20.1.8, п.п.20.1.9, п.п.20.1.10, п.п.20.1.11, п.п.20.1.13 п.20.1 ст.20, абз.4 п.69.2 ст.69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу країни від 2 грудня 2010 року №2755-VI (зі змінами та доповненнями), Закону України від 19 грудня 1995 року № 481/95- ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (із змінами та доповненнями), Закону України від 06.07.95 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (зі змінами та доповненнями) та інших нормативних актів, контроль за дотриманням яких покладено на органи ДПС, призначено проведення з 06.06.2023 фактичної перевірки ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «МІРАНА» щодо дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення і платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, 1 наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами), а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері регулювання обігу алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, за місцем фактичного провадження і діяльності у господарському об`єкті (магазині) за адресою: м. Вінниця, вул. Короленка, 7 за період діяльності з 01.01.2022 по дату закінчення перевірки.

За результатами фактичної перевірки Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків складено акт фактичної перевірки від 09.06.2023 р № 324/35-00-07-03-05/41814559, в якому було вказано про наявність порушень п. 1, 2, 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» №265/95-ВР та п. 3 розділу 1, п. 2 розділу II Положення про форму та зміст розрахункових документів і електронних розрахункових документів, затвердженого Наказом МФУ від 21.01.2016 р. №13.

Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків винесено податкове повідомлення-рішення від 07.07.2023 року №3 щодо накладення на позивача штрафних санкцій у розмірі 36908,45 грн.

Також, Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків винесено наказ №91-П від 29.05.2023 року «Про проведення фактичної перевірки Товариства обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «МІРАНА», яким на підставі п.п. 80.2.2 (у разі наявності інформації, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій, та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, обігу підакцизних товарів, а саме: наявна інформація, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства щодо відсутності обов`язкового реквізиту в чеках РРО щодо серії та номеру марки акцизного податку на алкогольну продукцію), п.п. 80.2.5 (здійснення функцій, визначених законодавством у сфері обігу алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах) п.80.2 ст.80 розділу II, п.п. 19-1.4, п.п.19-1.1.14, п.п.19-1.1.16, п.п.19-1.1.19, п.п.19-1.1.20 п.19-1.1, ст.19-1, керуючись п.п.20.1.6, п.п.20.1.7, п.п.20.1.8, п.п.20.1.9, п.п.20.1.10, п.п.20.1.11, п.п.20.1.13 п.20.1 ст.20, абз.4 п.69.2 ст.69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу країни від 2 грудня 2010 року №2755-VI (зі змінами та доповненнями), Закону України від 19 грудня 1995 року № 481/95- ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (із змінами та доповненнями), Закону України від 06.07.95 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (зі змінами та доповненнями) та інших нормативних актів, контроль за дотриманням яких покладено на органи ДПС, призначено проведення з 05.06.2023 фактичної перевірки ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «МІРАНА» щодо дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення і платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами), а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері регулювання обігу алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, за місцем фактичного провадження і діяльності у господарському об`єкті (магазині) за адресою: м. Вінниця, вул. Київська, 114-В за період діяльності з 01.01.2022 по дату закінчення перевірки.

За результатами фактичної перевірки Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків складено акт фактичної перевірки від 09.06.2023 р. № 325/35-00-07-03-05/41814559, в якому було вказано про наявність порушень п. 1, 2, 10, 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» №265/95-ВР та п. 3 розділу 1, п. 2 розділу II Положення про форму та зміст розрахункових документів і електронних розрахункових документів, затвердженого Наказом МФУ від 21.01.2016 р. №13.

Північним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків винесено податкове повідомлення-рішення від 07.07.2023 року №5 щодо накладення суми штрафних санкцій у розмірі 43211,85 грн.

Не погоджуючись з оскаржуваними рішеннями, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно пункту 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Відповідно до підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності зокрема такої підстави: здійснення функцій, визначених законодавством у сфері регулювання виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального.

В даному випадку достатньо факту покладення на контролюючий орган здійснення контролю за дотриманням норм законодавства у відповідній сфері правовідносин, зокрема і у сфері регулювання виробництва і обігу рідин, що використовуються в електронних сигаретах.

Тобто, норма зазначеного вище підпункту дозволяє проведення фактичної перевірки, у тому числі на виконання функцій контролюючого органу, визначених законодавством у сфері регулювання виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального, які в силу приписів статті 16 Закону України Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального покладені на відповідача.

Відповідні функції контролю передбачені також і підпунктами 19-1.1.1, 19-1.1.14, 19-1.1.16, 19-1.1.17, 19-1.1.54. пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України, зокрема контролюючі органи виконують такі функції: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків; здійснюють контроль у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, контроль за їх цільовим використанням, забезпечують міжгалузеву координацію у цій сфері; здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального; проводять роботу щодо боротьби з незаконним виробництвом, переміщенням, обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального; здійснюють інші функції, визначені законом.

Отже контролюючий орган має право на проведення фактичної перевірки господарюючого суб`єкту з підстав здійснення функцій контролю, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

Зазначений висновок узгоджується із правовими позиціями зазначеними в постановах Верховного Суду від 12.08.2021 у справі №140/14625/20, від 10.04.2020 у справі №815/1978/18, від 25.01.2019 у справі №812/1112/16, від 07.11.2019 у справі №140/391/19, від 20.03.2018 у справі №820/4766/17, від 22.05.2018 у справі №810/1394/16.

При цьому, слід зазначити, що окремою підставою, з якою законодавець пов`язує право контролюючого органу проводити фактичні перевірки, згідно положень підпункту 80.2.2 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України, є також наявність та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів.

Тобто, саме за вказаною підставою контролюючий орган, окрім посилання на підпункт 80.2.2 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України, у наказі має зазначати конкретну інформацію, яка була наявна у контролюючого органу чи отримана ним в установленому порядку та свідчить про порушення платником податків відповідного законодавства.

Як вбачається наказів про призначення фактичних перевірок №90-П від 29.05.2023 року та №91-П від 29.05.2023 року, контролюючий орган зазначив, що наявна інформація, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства щодо відсутності обов`язкового реквізиту в чеках РРО щодо серії та номеру марки акцизного податку на алкогольну продукцію.

Зазначений висновок узгоджується із правовими позиціями зазначеними в постанові Верховного Суду від 08.12.2022 у справі № 140/2889/21.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на викладене суд вважає безпідставними посилання позивача на те, що у наказі начальника Північного міжрегіонального у правління ДПС по роботі з великими платниками податків відсутнє посилання на конкретні підстави проведення перевірки.

Щодо встановлених під час перевірки порушень п.1, п.2, п.11 статті 3 Закону України №265/95-ВР та п. 3 розділу І, п. 2 розділу II Положення про форму та зміст розрахункових документів і електронних розрахункових документів, затвердженого Наказом МФУ від 21.01.2016 р. №13, суд зазначає наступне.

Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 265/95-ВР від 6 липня 1995 року (далі по тексту Закон № 265/95-ВР) визначає правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Постановами Кабінету Міністрів України від 12.02.2020 року № 74 «Деякі питання маркування алкогольних напоїв» та № 97 «Про внесення змін до Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів» з 01.05.2020 запроваджено марку акцизного податку нового зразка для маркування алкогольних напоїв. Одними із обов`язкових реквізитів марки акцизного податку нового зразка для маркування алкогольних напоїв є штрих-код та QR-код, які містять інформацію про серію та номер марки.

Відповідно до ст.8 Закону № 265/95-ВР форма, зміст розрахункових документів, порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій чи використанням розрахункових книжок, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 (далі по тексту - Положення №13) визначено форми і зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, які в обов`язковому порядку мають надаватися особам, які отримують або повертають товар, отримують послуги або відмовляються від них, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням інтернету, при здійсненні розрахунків суб`єктами господарювання для підтвердження факту: продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів у сфері торгівлі, ресторанного господарства та послуг; здійснення операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, якщо такі операції виконуються не в касах банків; здійснення операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів; приймання комерційними агентами банків та небанківськими фінансовими установами готівки для подальшого її переказу з використанням програмно-технічних комплексів самообслуговування (далі - ПТКС), за винятком ПТКС, що дають змогу користувачеві здійснювати виключно операції з отримання коштів.

Відповідно до п. 3 розділу І Положення №13 установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Наказом Міністерства фінансів України від 08.06.2021 № 329 «Про затвердження Змін до Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів», який набрав чинності 01 липня 2021 року, внесено зміни до форми фіскального касового чеку на товари (послуги) та фіскального касового чеку видачі коштів і доповнено їх новим реквізитом - «цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої», який зазначається у, випадках, передбачених чинним законодавством (рядок 9).

Відповідно до Закону України від 30 листопада 2021 року № 1914-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень» з 1 січня 2022 року набирали чинності зміни до п. 11 ст. 3 розд. II Закону № 265/95-ВР, згідно з яким суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Враховуючи викладене, з 01 січня 2022 року суб`єкту господарюванню встановлено обов`язок відображення у фіскальному чеку такого обов`язкового реквізиту як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (серія та номер).

Відповідно до ч.4 ст.11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» № 481/95-ВР від 19 грудня 1995 року алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

У разі зміни зразка марок акцизного податку вже закуплені марки попереднього зразка застосовуються у виробництві алкогольних напоїв та тютюнових виробів до їх повного використання, а марковані такими марками алкогольні напої та тютюнові вироби знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання.

При цьому алкогольні напої та тютюнові вироби, вироблені в Україні або імпортовані в Україну до набрання чинності внесеними відповідним законом змінами щодо маркування, знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання.

Враховуючи викладене та з урахуванням вимог чинного законодавства, алкогольні напої та тютюнові вироби, вироблені в Україні або імпортовані в Україну до набрання чинності внесеними відповідним законом змінами щодо маркування, знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання, а відповідно, з 01.01.2022 суб`єкти господарювання зобов`язані забезпечити сканування (введення) даних (серію та номер марки) марок акцизного податку на всіх алкогольних напоях, маркованих марками акцизного податку (у т. ч. марками акцизного податку попереднього зразка на яких відсутній такий реквізит як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку) для подальшого відображення її реквізитів у розрахунковому документі.

Відповідно до Закону № 265/95-ВР контрольна стрічка - це:

а) копії розрахункових документів, послідовно сформованих реєстратором розрахункових операцій, що надруковані або створені в електронній формі таким реєстратором, а також копії фіскальних звітних чеків у разі створення контрольної стрічки в електронній формі;

б) електронні копії розрахункових документів, а також електронні копії фіскальних звітних чеків, які сформовані послідовно із додаванням у кожен наступний розрахунковий документ або фіскальний звітний чек хешу попереднього розрахункового документа або фіскального звітного чека та зберігаються в електронній формі програмним реєстратором розрахункових операцій під час його роботи на період відсутності зв`язку між програмним реєстратором розрахункових операцій та фіскальним сервером контролюючого органу (в режимі офлайн) до моменту передачі розрахункових документів або фіскальних звітних чеків до фіскального сервера контролюючого органу.

Відповідно до Вимог щодо створення контрольної стрічки в електронній формі у реєстраторах розрахункових операцій, програмних реєстраторах розрахункових операцій та модемів для передачі даних затверджених наказом Міністерства фінансів України від 08.10.2012 №1057 контрольна стрічка в електронній формі (далі - КСЕФ) - копії розрахункових документів, а також копії фіскальних звітних чеків, послідовно сформованих РРО, що створені в електронній формі таким реєстратором, які зберігаються на носії контрольної стрічки у формі пакетів даних.

Відповідно п.1, 2, 11 ст. 3 Закону №265 суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.

надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Так, пунктами 1 та 2 розділу II Положення №13 визначено, що фіскальний касовий чек на товари (послуги) - розрахунковий документ, створений реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги), який має містити обов`язкові реквізити згідно з визначеним переліком. Одним з таких обов`язкових реквізитів є, зокрема, цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої.

Відповідно до пункту 3 розділу І положення №13 установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів.

У разі відсутності хоча б одного з обов`язкових реквізитів, такий документ не прийматиметься як розрахунковий (п. 3 розд. І Положення № 13).

Під час перевірок встановлено, що фіскальні чеки не містять обов`язкового реквізиту, а саме цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої, які передбачені Положенням № 13, що свідчить про проведення розрахункових операцій без роздрукування розрахункового документа і без видачі такого покупцю, що утворює склад правопорушення, передбаченого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Отже, в зв`язку з тим, що розрахункові документи, які містяться в контрольних стрічках не містять обов`язкових реквізитів, а саме: цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (інформацію про серію та номер марки акцизного податку), отже такі документи не приймаються, як розрахункові.

Верховний Суд в постанові від 02 лютого 2023 року по справі № 500/6845/21 зазначив, що за змістом норм Положення №13 слід розрізняти недолік реквізиту у розрахунковому документі від відсутності відповідного реквізиту взагалі. У першому випадку дійсно неможливо стверджувати, що документ втрачає статус розрахункового, натомість, у другому випадку безпосередньо Положення №13 вказує, що такий документ не прийматиметься як розрахунковий. Отже, відсутність такого реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання - платником акцизного податку, як назва податку, літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами) позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, а так само видача покупцеві документу з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Також, Верховний Суд в постанові від 02 лютого 2023 року по справі № 500/6845/21 дійшов висновку про правомірність застосування до позивача штрафних санкцій на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення вимог пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Вищевикладені обставини спростовують посилання позивача на те, що недолік розрахункового документа не прирівняний до відсутності розрахункового документа, як такого.

За таких обставин, відповідачем правомірно застосовано до позивача штрафні санкції згідно приписів п.1 ст.17 Закону України №265/95-ВР, якими визначено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання у розмірі 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше та у розмірі 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Щодо встановлених під час перевірки порушень п.1, 2 статті 3 Закону України №265/95-ВР, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до п.1, 2 статті 3 Закону України №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Відповідно до актів перевірки від 09.06.2023 р. № 325/35-00-07-03-05/41814559 та від 09.06.2023 р № 324/35-00-07-03-05/41814559 при проведенні перевірок фактичних залишків запасів, враховуючи надані до перевірки документи щодо надходження та вибуття ТМЦ, встановлено нестачу товару.

Згідно відомостей (дод. №3 до актів перевірки) наявна розписка матеріально-відповідальної особи, що до початку проведення перевірки повноти оприбуткування, реалізації та фактичних залишків запасів (ТМЦ) всі видаткові і прибуткові документи на цінності включені у товарні звіти, здані в бухгалтерію. Всі цінності оприбутковано, а ті, які вибули, списано на видаток.

Таким чином, контролюючим органом правомірно зроблено висновок про вибуття таких товарів з місця продажу шляхом їх реалізації без застосування РРО та невидачі розрахункового документу в порушення вимог п.1, 2 ст. 3 Закону України №265/95-ВР.

За таких обставин, відповідачем правомірно застосовано до позивача штрафні санкції згідно приписів п.1 ст.17 Закону України №265/95-ВР, якими визначено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання, у розмірі 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Щодо посилань позивача на те, що підставами вищевказаної невідповідності могли бути пересорт товару або їх нестача у зв`язку з крадіжкою, суд зазначає наступне.

Так, TOB «ТД «МІРАНА» не доведено подання під час перевірки до контролюючого органу доказів звернення щодо крадіжки або витягу з ЄРДР про відкриті кримінального провадження щодо крадіжки товару, нестачу якого було встановлено під час перевірки.

Отже, контролюючий орган був позбавлений можливості встановити недостачу ТМЦ внаслідок крадіжки.

При цьому, відповідно до Положення про інвентаризацію активів та зобов`язань затверджених наказом Міністерства фінансів України від 02.09.2014 року № 879 (Положень №879) проведення інвентаризації забезпечується власником (власниками) або уповноваженим органом (посадовою особою), який здійснює керівництво підприємством відповідно до законодавства та установчих документів (далі - керівник підприємства), який створює необхідні умови для її проведення, визначає об`єкти, періодичність та строки проведення інвентаризації, крім випадків, коли проведення інвентаризації є обов`язковим. Інвентаризація проводиться з метою забезпечення достовірності даних бухгалтерського обліку та фінансової звітності підприємства.

Згідно з п.1 розділу ІІ Положень №879 для проведення інвентаризації на підприємстві розпорядчим документом керівника підприємства створюється з представників апарату управління підприємства, бухгалтерської служби (представників аудиторської фірми, централізованої бухгалтерії, суб`єкта підприємницької діяльності - фізичної особи, яка здійснює ведення бухгалтерського обліку на підприємстві на договірних засадах) та досвідчених працівників підприємства, які знають об`єкт інвентаризації, ціни та первинний облік (інженери, технологи, механіки, виконавці робіт, товарознавці, економісти, бухгалтери). Інвентаризаційну комісію очолює керівник структурного підрозділу підприємства, уповноважений керівником підприємства.

Відповідно до п.2.5 розділу ІІ Положень №879 у разі створення робочих інвентаризаційних комісій інвентаризаційна комісія розглядає причини виявлених нестач та втрат від псування активів, формує пропозиції щодо заліку внаслідок пересортиці, списання нестач у межах норм природного убутку, а також понаднормових нестач і втрат від псування цінностей із зазначенням причин та вжитих заходів щодо запобігання таким втратам і нестачам та відображає відповідну інформацію у протоколі.

Робочі інвентаризаційні комісії: здійснюють інвентаризацію активів у місцях зберігання та виробництва; разом з бухгалтерською службою беруть участь у визначенні результатів інвентаризації і розробляють пропозиції щодо заліку нестач і лишків за пересортицею, а також списання нестач у межах норм природного убутку; оформлюють протокол, в якому наводиться інформація, що вимагається при складанні протоколу інвентаризаційної комісії.

Так, TOB «ТД «МІРАНА» не доведено подання під час перевірки до контролюючого органу доказів проведення інвентаризації із встановленням нестачі товару, нестачу якого було встановлено під час перевірки.

Отже, контролюючий орган був позбавлений можливості встановити недостачу ТМЦ внаслідок пересорту товару.

З огляду на викладене суд приходить до висновку про необґрунтованість вказаних посилань позивача.

Щодо встановлених під час перевірки порушень п.10 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» №265/95-ВР від 6 липня 1995 року (далі по тексту Закону України №265/95-ВР), суд зазначає наступне.

Так, згідно п.10 статті 3 Закону України №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані створювати контрольні стрічки у паперовій та/або електронній формі і забезпечувати їх зберігання: на реєстраторах розрахункових операцій (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг) - протягом трьох років.

Відповідно до ст.2 Закону України №265/95-ВР контрольні стрічки це копії розрахункових документів, послідовно сформованих реєстратором розрахункових операцій, що надруковані або створені в електронній формі таким реєстратором, а також копії фіскальних звітних чеків у разі створення контрольної стрічки в електронній формі.

Перевірка позивача здійснювалась за період з 01.01.2022 по 09.06.2023.

Відповідно до акту перевірки від 09.06.2023 р. № 325/35-00-07-03-05/41814559 позивачем надано до перевірки контрольні стрічки за період з 08.12.2022 по 09.06.2023.

Проте, позивачем не було надано до перевірки контрольні стрічки за період з 01.01.2022 до 08.12.2022.

Таким чином, позивачем порушено приписи п.10 статті 3 Закону України №265/95-ВР.

За таких обставин, відповідачем правомірно застосовано до позивача штрафні санкції згідно приписів п.5 ст.17 Закону України №265/95-ВР, якими визначено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі якщо контрольну стрічку не надруковано або не створено в електронній формі на реєстраторах розрахункових операцій або виявлено спотворення даних про проведені розрахункові операції, інформація про які міститься на такій контрольній стрічці.

Щодо доводів позивача, що порушення, зазначені у акті фактичної перевірки, встановлені не в порядку і не у спосіб, що передбачений законом, за минулий період, а не за період, у який проводилась фактична перевірка, використання податкової інформації та документів, в т.ч. даних СОД РРО за минулі періоди, що передбачено виключно під час проведення документальних і камеральних перевірок, суд зазначає наступне.

Статтею 75 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до п.п.75.1.3 п.75.1 ст.75 ПК України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Так, однією із особливостей фактичної перевірки є те, що вона здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Зазначена особливість пов`язана із предметом фактичної перевірки, яким є перевірка дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Необхідність проведення фактичної перевірки за місцем провадження платником податків господарської діяльності обумовлена функцією контролюючого органу щодо здійснення контролю за порядком застосування реєстраторів розрахункових операцій платниками податків.

При цьому, суб`єкт господарювання може мати декілька господарських об`єктів, за якими зареєстровано декілька реєстраторів розрахункових операцій.

Отже, фактична перевірка проводиться не вцілому щодо дотримання вимог податкового законодавства суб`єктом господарювання, а щодо кожного окремого господарського об`єкта, з чим і пов`язана особливість її здійснення за місцем фактичного провадження господарської діяльності та предмет фактичної перевірки, що визначено в п.п. 75.1.3 п. 75.1 ст. 75 ПК України.

Вказаною нормою, яка регулює межі повноважень та умови проведення фактичних перевірок контролюючими органами не визначено обмежень відносно періоду діяльності платника податків, що підлягає фактичній перевірці.

При цьому, згідно з п.80.9 ст.80 ПК України строки проведення фактичної перевірки встановлені статтею 82 цього Кодексу.

Так, згідно п. 82.3 ст. 82 ПК України тривалість перевірок, визначених статтею 80 цього Кодексу, не повинна перевищувати 10 діб.

Таким чином, згідно вимог податкового законодавства, що врегульовує порядок проведення фактичної перевірки визначений термін тривалості фактичної перевірки, який не може перевищувати 10 діб.

При цьому, нормами податкового законодавства не встановлено, що під час проведення фактичної перевірки контролюючим органом перевіряється лише період діяльності суб`єкта господарювання, що відповідає тривалості перевірки.

Отже, у контролюючого органу відсутні обмеження щодо здійснення фактичної перевірки за попередній період господарської діяльності, який зазначається в наказі на проведення такої перевірки.

Суд зауважує, що окрема норма податкового законодавства, а саме ст. 102 ПК України, містить приписи щодо наявності строків давності та порядок їх застосовування під час здійснення перевірок та визначення сум грошових зобов`язань платника податків, що не повинен перевищувати 1095 днів з дня вчинення відповідного правопорушення.

Таким чином, вимоги податкового законодавства не встановлюють обмежень контролюючого органу щодо періоду діяльності, який підлягає перевірці відносно фактичної перевірки, але визначають, що такий період повинен не перевищувати строк давності, який встановлений ст. 102 ПК України.

З огляду на викладене суд приходить до висновку про необґрунтованість вказаних посилань позивача.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що податкове повідомлення-рішення від 07.07.2023 року №3 та податкове повідомлення-рішення від 07.07.2023 року №5 є правомірними та скасуванню не підлягають.

Таким чином, суд вважає, що у спірних правовідносинах відповідачем не порушено прав позивача, протилежного судовим розглядом не встановлено, а позивачем не доведено.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Судовий збір підлягає розподілу відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 243, ст. 246, ст.255, ст. 293, ст. 295, ст. 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю Торговий дім «Мірана» (1800, м. Черкаси, вул. Смілянська, б. 149) до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (61052, м. Харків, вул. Благовіщенська, 30) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Бабаєв А.І.