Справа № 320/4536/24
Суддя: Скрипка І.М.
Дата ухвалення: 2024-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви

12 лютого 2024 року Київ № 320/4536/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Скрипка І.М., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

до суду звернувся ОСОБА_1 з вказаним адміністративним позовом.

У зв`язку з невідповідністю позовної заяви вимогам процесуального закону, керуючись статтею 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ухвалою від 01.02.2024 позов залишив без руху з наданням позивачеві десятиденного строку для усунення виявлених недоліків. В ухвалі визначено спосіб усунення недоліків шляхом подання до суду оригіналу документа про сплату 1211, 20 грн. судового збору.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху від позивача надійшла заява (зареєстрована в суді 07.02.2024) разом із доказами сплати судового збору.

Однак, під час вирішення питання про відкриття провадження у справі судом встановлено, що засоби зв`язку, вказані у позові не належать позивачу.

При цьому, у заяві на усунення недоліків зазначена адреса позивача, яка не відповідає адресі місця проживання позивача, яка вказана у позові та паспорті.

Суд звертає увагу, що для листування, отримання кореспонденції тощо особа може вказувати будь-яку адресу, але у силу вимог процесуального закону (пункту 2 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України) має значення саме зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання особи-позивача.

Оскільки у позові вказано одну адресу, а в заяві про усунення недоліків - іншу, то позивачеві слід зазначити адресу його зареєстрованого місця проживання та, за наявності, адреси для листування.

У той же час у позовній заяві відсутня адреса електронної пошти позивача.

У силу положень пункту 2 частини п`ятої, частини шостої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Як установлено судом із телефонограми від 02.02.2024 про повідомлення позивача про постановлену судом ухвалу від 01.02.2024, телефонограму прийняв адвокат позивача, натомість у матеріалах справи відсутні будь-які докази уповноваження позивачем представника на ведення його справи в суді та, як наслідок, і отримання судових повідомлень.

У відповідності до вимог частини другої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Судом установлено, що позовна заява підписана особисто позивачем ОСОБА_1 та подана до суду нарочно 27.01.2024.

Суд звертає увагу позивача, що у силу вимог статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Зразок підпису позивача у позовній заяві візуально відрізняються від підпису на копії його паспорту, а також на усіх документах, доданих до позовної заяви, які засвідчені цим підписом, а також і на заяві в порядку усунення недоліків позовної заяви.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Із цією метою суд витребовує відповідні письмові пояснення для подальшого вжиття заходів відповідно до чинного законодавства.

Окремо слід звернути увагу на таке.

Зазначений у якості засобів зв`язку позивача номер НОМЕР_1 належить іншій невстановленій особі, а саме - адвокату, прізвище, ім`я, по батькові якого не відомо та у відомостях щодо представника у позовній заяві не вказано особи, яка уповноважена на ведення справи в суді від імені та в інтересах довірителя.

У той же час, цей номер телефону фігурує й в інших адміністративних справах, які перебувають в провадженні Київського окружного адміністративного суду. Отже, цей випадок не поодинокий, носить систематичний характер.

Ураховуючи, що позовна заява містить підпис, який візуально відрізняється від власноручного підпису позивача, а засоби зв`язку не належать позивачу, а є засобами зв`язку іншої особи, тож у суду виникає обґрунтований сумнів у власноручному підписанні цієї позовної заяви ОСОБА_1 .

У реквізитах справи відсутні відомості щодо місця проживання чи перебування представника позивача, як цього вимагає стаття 160 Кодексу, натомість телефонограму було прийнято саме адвокатом, який свого прізвища, ім`я, по батькові не повідомив.

Окрім того, суд звертає увагу на таке.

У справі №120/17879/21-а з`ясувалось, що особам нічого не було відомо про наявність судової справи, а також вони не підписували жодних договорів щодо надання правової допомоги.

У постанові від 13.09.2023 у справі №120/17879/21-а Верховний Суд дійшов висновків, що суд зобов`язаний вживати заходів для з`ясування складу учасників судового процесу їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), повідомляти усіх учасників справи про дату, час і місце судових засідань, а також про вчинення відповідних процесуальних дій; Кодекс адміністративного судочинства України не містить норм, зі змісту яких убачається можливість ненадіслання процесуальних документів у справі учасникам справи, з огляду на участь у справі їх представника.

У той же час, за нормами частини другої статті 358 Кримінального кодексу України передбачено, що складання чи видача працівником юридичної особи незалежно від форми власності, який не є службовою особою, складання чи видача приватним підприємцем, аудитором, експертом, оцінювачем, адвокатом, нотаріусом, державним реєстратором, суб`єктом державної реєстрації прав, особою, яка уповноважена на виконання функцій держави щодо реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, державним виконавцем, приватним виконавцем або іншою особою, яка здійснює професійну діяльність, пов`язану з наданням публічних чи адміністративних послуг, завідомо підроблених офіційних документів, які посвідчують певні факти, що мають юридичне значення або надають певні права чи звільняють від обов`язків, підроблення з метою використання або збуту посвідчень, інших офіційних документів, що складені у визначеній законом формі та містять передбачені законом реквізити, виготовлення підроблених офіційних печаток, штампів чи бланків з метою їх збуту або їх збут чи збут завідомо підроблених офіційних документів, у тому числі особистих документів особи, - караються штрафом до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арештом на строк від трьох до шести місяців, або обмеженням волі на строк до трьох років.

Дії, передбачені частинами першою або другою цієї статті, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб, - караються обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк (частина третя статті 358 КК України).

Використання завідомо підробленого документа - карається штрафом до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до двох років (частина четверта статті 358 КК України).

Суд констатує, що встановлені у цій справі обставини мають систематичний характер, зокрема в інших аналогічних позовних заявах, зареєстрованих у Київському окружному адміністративному суді.

Разом із тим, кримінальна відповідальність за представництво в суді без повноважень регламентована статтею 400-1 КК України.

Зважаючи на зазначене вище, з метою виключення фіктивного звернення з позовом від імені позивача без реального його волевиявлення, а також із метою виключення обставин, за яких адвокат може бути притягнений до кримінальної відповідальності за статтями 358 та 400-1 Кримінального кодексу України, суд уважає за необхідне витребувати від особи, що підписала позовну заяву, додаткові пояснення, документи та відомості, а саме: завірений належним чином договір про надання правової допомоги між позивачем та адвокатом, відомості щодо зареєстрованої адреси проживання чи перебування адвоката, засоби зв`язку якого вказані у позовній заяві.

Разом із тим, суд повідомляє, що у відповідності до статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Частиною третьою статті 249 Кодексу передбачено, що суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом. Окрема ухвала щодо адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката.

У той же час, у реквізитах позовної заяви відсутні відомості, як цього вимагає стаття 160 Кодексу адміністративного судочинства України, щодо місця проживання чи перебування адвоката, засоби зв`язку якого вказані в якості засобів зв`язку позивача.

Одночасно суд попереджає, що у силу вимог частини шостої статті 45 Кодексу, за введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Частиною другою статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом, зокрема, з ініціативи суду.

Із урахуванням викладеного, суд, з метою забезпечення повного, об`єктивного та неупередженого підходу у вирішенні питання щодо можливості розгляду адміністративного позову судом, уважає за доцільне, згідно із частиною другою статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- засвідченої належним чином копії договору про надання правової допомоги між позивачем та адвокатом; зазначенням його (адвоката) прізвища, ім`я, по батькові; подачі в письмовій формі відомостей щодо номера телефону та адреси електронної пошти позивача, а також відомостей щодо зареєстрованої адреси місця проживання чи перебування адвоката, що мають бути підтверджені належними та допустимими доказами; копії паспорта адвоката з метою встановлення його особи; адреси його робочого місця шляхом подання також витягу із Єдиного Реєстру Адвокатів України.

- письмових пояснень підстав різних зразків підписів позивача у поданих до суду документах та у самій позовній заяві.

Керуючись статтями 44, 45, 121, 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

продовжити ОСОБА_1 на п`ять днів строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позов.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Скрипка І.М.