Справа № 320/8396/22
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2024-02-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2024 року № 320/8396/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я. В., розглянувши в місті Києві в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, в якій позивач просить:

- визнати протиправною відмову Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо не здійснення перерахунку середньомісячної заробітної плати ОСОБА_1 з 31.12.2020 по 19.07.2022, виходячи із середньоденної заробітної плати у розмірі 666,50 гривень;

- зобов`язати Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків здійснити перерахунок середньомісячної заробітної плати ОСОБА_1 з 31.12.2020 по 19.07.2022, виходячи із середньоденної заробітної плати у розмірі 666,50 гривень;

- зобов`язати Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків здійснити виплату різниці недоотриманої ОСОБА_1 середньомісячної заробітної плати з 31.12.2020 по 19.07.2022, виходячи із середньоденної заробітної плати у розмірі 666,50 гривень.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що позивач працював на посаді головного державного інспектора відділу супроводження судових спорів по вланових перевіркам юридичного управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України.

17.10.2019 у зв`язку з ліквідацією Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України позивача у порядку переведення призначено на посаду головного державного інспектора відділу супроводження судових спорів по плановим перевіркам управління правового забезпечення Офісу великих платників податків ДПС.

30.11.2020 позивача призвано на військову службу за контрактом.

У період з 30.11.2020 по 30.12.2020 позивачу виплачували середньомісячну заробітну плату виходячи із середньоденної в розмірі 666,50 грн.

31.12.2020 позивача наказом Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 24.12.2020 №21-о призначено на посаду головного держаіного інспектора юридичного відділу Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків зі встановленням посадового окладу 5500,00 грн

Позивач вважає, що відповідачем порушено гарантію збереження за позивачем середнього заробітку, що передбачено статтею 119 Кодексу законів про працю України, у зв`язку з чим звернувся з позовною заявою до суду.

Ухвалою від 19.09.2022 відкрито провадження у справі, справу визначено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-77, 90 КАС України, суд встановив таке.

ОСОБА_1 з 20.06.2019 працював на посаді головного державного інспектора відділу супроводження судових спорів по вланових перевіркам юридичного управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України.

17.10.2019 у зв`язку з ліквідацією Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України позивача у порядку переведення призначено на посаду головного державного інспектора відділу супроводження судових спорів по плановим перевіркам управління правового забезпечення Офісу великих платників податків ДПС.

30.11.2020 позивача призвано на військову службу за контрактом.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 №893 «Деякі питання територілаьних органів Державної податкової служби» прийнято ліквідувати як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком, в тому числі Офіс великих податків ДПС.

Наказом Офісу великих платників податків ДПС від 24.12.2022 №947 позивача звільнили із займаної посади.

31.12.2020 позивача наказом Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 24.12.2020 №21-о призначено на посаду головного державного інспектора юридичного відділу Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків зі встановленням посадового окладу 5500,00 грн.

Вирішуючи адміністративний позов по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Гарантії для працівників на час виконання державних або громадських обов`язків встановлені статтею 119 Кодексу законів про працю України, відповідно до частини третьої якої, за працівниками, призваними на строкову військову службу, військову службу за призовом осіб офіцерського складу, військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або прийнятими на військову службу за контрактом, у тому числі шляхом укладення нового контракту на проходження військової служби, під час дії особливого періоду на строк до його закінчення або до дня фактичного звільнення зберігаються місце роботи, посада і середній заробіток на підприємстві, в установі, організації, фермерському господарстві, сільськогосподарському виробничому кооперативі незалежно від підпорядкування та форми власності і у фізичних осіб - підприємців, у яких вони працювали на час призову. Таким працівникам здійснюється виплата грошового забезпечення за рахунок коштів Державного бюджету України відповідно до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей".

Підпунктами "ї", "л" пункту 1 Порядку N 100 встановлено, що цей Порядок обчислення середньої заробітної плати застосовується у випадках залучення працівників до виконання військових обов`язків, у інших випадках, коли згідно з чинним законодавством виплати провадяться виходячи із середньої заробітної плати.

Згідно з абзацами третім, четвертим пункту 2 Порядку N 100 у всіх інших випадках середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата. Якщо протягом останніх двох календарних місяців, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи.

Якщо у працівника відсутній розрахунковий період, то середня заробітна плата обчислюється відповідно до абзаців третього - п`ятого пункту 4 цього Порядку (абзац сьомий пункту 2 Порядку N 100).

Відповідно до абзацу другого пункту 4 Порядку N 100 при обчисленні середньої заробітної плати за останні два місяці, крім перелічених вище виплат, також не враховуються виплати за час, протягом якого зберігається середній заробіток працівника (за час виконання державних і громадських обов`язків, щорічної і додаткової відпусток, відрядження, вимушеного прогулу тощо) та допомога у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю.

Абзацами третім, четвертим пункту 4 Порядку N 100 визначено, що якщо в розрахунковому періоді у працівника не було заробітної плати, розрахунки проводяться з установлених йому в трудовому договорі тарифної ставки, посадового (місячного) окладу. Якщо розмір посадового окладу є меншим від передбаченого законодавством розміру мінімальної заробітної плати, середня заробітна плата розраховується з установленого розміру мінімальної заробітної плати на час розрахунку. У разі укладення трудового договору на умовах неповного робочого часу, розрахунок проводиться з розміру мінімальної заробітної плати, обчисленого пропорційно до умов укладеного трудового договору.

Якщо розрахунок середньої заробітної плати обчислюється виходячи з посадового окладу чи мінімальної заробітної плати, то її нарахування здійснюється шляхом множення посадового окладу чи мінімальної заробітної плати на кількість місяців розрахункового періоду (абзац п`ятий пункту 4 Порядку N 100).

Згідно з абзацом шостим пункту 4 Порядку N 100 працівникам, які були звільнені в запас з військової служби та повторно призвані (прийняті) на військову службу під час дії особливого періоду, обчислення середньої заробітної плати проводиться з урахуванням положень цього Порядку. Якщо розрахована в установленому порядку середня заробітна плата є нижчою від середньої заробітної плати, яка зберігалася за працівником протягом попереднього періоду військової служби, для розрахунку застосовується середня заробітна плата, яка зберігалася за працівником протягом попереднього періоду військової служби.

Відповідно до пункту 5 Порядку N 100 нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Абзацом першим пункту 8 Порядку N 100 визначено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

При обчисленні середньої заробітної плати за два місяці, виходячи з посадового окладу чи мінімальної заробітної плати, середньоденна заробітна плата визначається шляхом ділення суми, розрахованої відповідно до абзацу п`ятого пункту 4 цього Порядку, на число робочих днів за останні два календарні місяці, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, згідно з графіком підприємства, установи, організації (абзац другий пункту 8 Порядку N 100).

У межах спірних правовідносин позивача призначено на посаду головного державного інспектора юридичного відділу Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків зі встановленням посадового окладу 5500,00 грн, із встановленням посадового окладу у розмірі 5500,00 грн згідно зі штатним розписом.

Протягом періоду з 30.11.2020 по 30.12.2020 року за позивачем як встановлена законом гарантія для працівника на час виконання державних або громадських обов`язків було збережено місце роботи, посаду і середній заробіток у зв`язку з прийняттям на військову службу за контрактом під час дії особливого періоду на строк до його закінчення або до дня фактичного звільнення.

Отже, відповідно до абзацу другого пункту 4 Порядку N 100 при обчисленні позивачу середньої заробітної плати за останні два місяці перед звільненням не враховуються виплати за період з 30.11.2020 по 30.12.2020, оскільки зазначений період є часом, протягом якого зберігається середній заробіток працівника.

Відповідно до п.7 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 №227 ДПС здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку її територіальні органи. ДПС та її територіальні органи є контролюючими органами (податковим органами, органами стягнення).

Відповідно до п.1 Положення про Центральне міжрегіональне управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків, затвердженого наказом Державної податкової служби України від 12.11.2020 №643, Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великим платниками податків є територіальним органом, утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України.

Тобто, відбулось створення нових відокремлених підрозділів ДПС.

У межах спірних правовідносин у позивача відсутній розрахунковий період, що згідно з абзацом сьомим пункту 2 Порядку N 100 обумовлює обчислення позивачу середньої заробітної плати відповідно до абзаців третього - п`ятого пункту 4 Порядку N 100.

У зв`язку з тим, що у позивача в розрахунковому періоді не було заробітної плати, а виплачувалась збережена середня заробітна плата як гарантія для працівника на час виконання державних або громадських обов`язків, розрахунок середньої заробітної плати повинен проводитись з установленого йому посадового (місячного) окладу.

Посадовий (місячний) оклад позивача станом на 31.12.2020 становить 5500,00 грн.

У 2020 році мінімальнуа заробітна плату у місячному розмірі з 1 січня становила 5000 гривень.

Таким чином, розмір посадового (місячного) окладу позивача (5500,00 грн.) є більшим від передбаченого законодавством розміру мінімальної заробітної плати (5000,00 грн), що згідно з абзацами третім, четвертим пункту 4 Порядку N 100 обумовлює розрахунок середньої заробітної плати позивачу з установленого розміру посадового окладу на час розрахунку.

Відповідно до приписів абзацу сьомого пункту 2, абзаців третього-п`ятого пункту 4, пункту 5, абзацу другого пункту 8 Порядку N 100, розрахунок середньої заробітної плати позивачу з 31.12.2020 має здійснюватися таким чином.

Мінімальна заробітна плата за жовтень-листопад 2020 року множиться на кількість місяців розрахункового періоду (2 місяці) та ділиться на число робочих днів за останні два календарні місяці, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата (місяцем, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, є грудень 2020 року).

Середньоденна заробітна плата у межах спірних правовідносин становить 261,90 грн. (5500,00 грн х 2): 42 робочих днів (у жовтні 2020 року 21 робочих днів, у листопаді 2020 року 21 робочих днів) = 261,90 грн (середньоденна заробітна плата).

Середня заробітна плата позивачу з 31.12.2020 правомірно розраховується відповідачем з середньоденної заробітної плати у розмірі 261,90 грн.

Оскільки у межах спірних правовідносин відсутнє звільнення позивача в запас з військової служби та повторне прийняття на військову службу під час дії особливого періоду, зазначене виключає можливість визначення права позивача на гарантії, встановлені абзацом шостим пункту 4 Порядку N 100 для військовослужбовців.

Отже, правові підстави для розрахунку позивачу з 31.12.2020 середньої заробітної плати з середньоденної заробітної плати в розмірі 666,50 грн відсутні.

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. "Руїз Торія проти Іспанії" (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.94, Серія A, N 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За встановлених в цій справі обставин та з урахуванням правового регулювання спірних правовідносин, оскільки в межах даної адміністративної справи основні (суттєві) аргументи позовної заяви є необґрунтованими, а відповідач як суб`єкт владних повноважень, на якого частиною другою статті 77 КАС України покладено обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності, довів суду правомірність оскаржуваних дій, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог належить відмовити повністю.

Питання про розподіл судових витрат в частині судового збору судом не вирішується, оскільки у спірних правовідносинах позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до пункту 12 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 77, 90, 94, 132, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.