Справа № 331/1146/23
Суддя: Олефіренко Н.А.
Дата ухвалення: 2024-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

25 січня 2024 року м. Дніпросправа № 331/1146/23

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Олефіренко Н.А. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Суховарова А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 15.12.2023 ( суддя першої інстанції Фісун Н.В.) в адміністративній справі №331/1146/23 за позовом ОСОБА_1 до Державної митної служби України, Запорізької митниці (як відокремлений підрозділ Держмитслужби) про визнання протиправними дій та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з вимогами визнати протиправною та скасувати постанову про порушення митних правил від 23.08.2022 року № 0045/11200/22.

Позивач не погоджується із постановою про порушення митних правил та вважає її протиправною, оскільки на дату винесення відповідачем оскаржуваної постанови (23 серпня 2022 року) санкція ст.485 МК України передбачала накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 % несплаченої суми митних платежів. Абзацем 1 ст. 485 МК України передбачені дії, які спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів. Абзацем 2 ст. 485 МК України передбачено покарання у вигляді штрафу в розмірі 300 % несплаченої суми митних платежів. В той же час абзац 2 ст. 485 МК України має примітку «Абзац другий статті 485 визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2022 від 15.06.2022». Оскільки сума несплачених митних платежів складає 147 844,80 грн., сума штрафу дорівнює 443 534,40 грн., що є надмірним матеріальним тягарем для позивача. Зі змісту даної статті випливає, що в діях винної особи має міститись прямий умисел як форма вини та особлива мета ухилення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру. Під час процедури декларування транспортного засобу у позивача не було сумніву у правильності складання продавцем інвойсу. На підставі рахунку німецької компанії «Truck Center Gunzburg GMBH» від 26.04.2022 №2337-202204 громадянином України ОСОБА_2 (далі-покупець) придбано товар, який продавець позиціонує як автомобіль, про що зазначається в рахунку («wir lieferten ihnen folgendes fahrzeug:», що в перекладі з нім. «ми доставили вам наступний автомобіль:»): виробник - Mercedes-Benz, тип Actros 1845 LLS Low Liner, номер шасі - НОМЕР_1 , перша реєстрація 03.02.2015, внутрішній номер 02093, лакофарбове покриття зелене, км за словами попереднього власника - 833000. Документ сформований в системі «Електронний суд» 14.02.2023 9 Транспортний засіб буде доставлено на 27.04.2022. Також застосовуються загальні положення та умови продажу, якими обмінюються в комерційних приміщеннях продавця Рахунок оплачується негайно - без відтермінувань. ФОП ОСОБА_1 до Запорізької митниці за 1 (основним) методом визначення митної вартості товару було подано електронну митну декларацію (далі ЕМД) № UA112080/2022/004851, до якої згідно ч. 2 ст. 53 МК України були надані: рахунок (інвойс) № 2337-202204 від 26.04.2022, Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 27.04.2022, Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 03.02.2015, довідка, що підтверджує вартість перевезення товару 0505/1 05.05.2022, сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердження колісного транспортного засобу UA.009.27806-22 05.05.2022, паспортний документ фізичної особи, що дає право на перетин державного кордону України НОМЕР_4 05.05.2017 та інші документи, які зазначені у графі 44 ЕМД. Після подання ЕМД ФОП ОСОБА_1 отримано електронне повідомлення від відповідача: «Відповідно до ст.338 Митного кодексу України необхідно проведення ідентифікаційного огляду - з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації. Відповідно до ст. 249 Митного кодексу України необхідно забезпечити присутність декларанта з метою проведення митного огляду товарів. 1. Дата проведення огляду: 05.05.2022 2. Час проведення огляду: в мінімально можливий час з урахуванням часових нормативів, визначених Митним кодексом України та іншими нормативно-правовими актами з питань державної митної справи. 3. Місце доставки (прибуття) де буде здійснюватися митний огляд: - код місця Документ сформований в системі «Електронний суд» 14.02.2023 11 доставки (прибуття): 112-208-1-1 - назва місця доставки (прибуття), його адреса: ЗМК «ТЕРМІНАЛ НАБЕРЖНИЙ», м. Запоріжжя, вул. Привокзальна, 9а (вул. Луначарського, 9а) 4. Зона митного контролю: постійна, м. Запоріжжя, вул. Привокзальна, 9а (вул. Луначарського, 9а)». Оскільки, позивач має статус ВПО та перебуває фактично у м. Львів, із незалежних від позивача причин, митний огляд проводився без неї, після чого 05.05.2022 митницею було винесено рішення про визначення коду товару №KT-UA- 2022, за яким заявлений до митного оформлення товар має наступний опис: «Сідельний тягач для перевезення напівпричепів, колісний, що був у використанні, марки Mercedes-Benz 1845, тип 963-4-А, модель Actros, зеленого кольору. Номер кузову (VIN) НОМЕР_1 , робочий об`єм двигуна - 12809 см3, тип палива дизель, номер двигуна НОМЕР_5 , потужність 330 кВт. Дата першої реєстрації 03.02.2015» та має класифікуватися за кодом УКТЗЕД . Того ж дня позивачем отримане електронне повідомлення відповідача про необхідність прибути до управління УБК та ПМП м. Запоріжжя вул. Привокзальна 9-а 10.05.2022 о 14-00, для надання пояснення щодо обставин визначення коду товару згідно УКТЗЕД. Того ж дня відповідачем було відмовлено у митному оформленні заявленого позивачем товару. 05.05.2022 відповідачем було складено картку відмови №UA112080/2022/000203 в прийнятті електронної митної декларації № UA112080/2022/004851. 06.05.2022 відповідачем була проведена усна консультація з власником товару, згідно якої, на думку відповідача, вартість товару, заявлена позивачем нижче вартості товару, яка міститься у електронній базі митниці. В подальшому позивачем було подано ЕМД №UA112080/2022/004891 за 6 (резервним) методом визначення митної вартості товару; вартістю товару 20 200 Євро (замість 15 000 Євро), було сплачено всі митні платежі та ЕМД 06.05.2022 була оформлена. Законодавча база. Сам по собі факт неправильного визначення коду товару за УКТ ЗЕД не становить склад порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МКУ, оскільки об`єктивна сторона цього правопорушення полягає саме в заявлені декларантом у митній декларації неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД.

Рішенням Жовтневого районного суду м.Запоріжжя від 15.12.2023 року прийнято рішення про зміну заходу стягнення, визначений постановою Запорізької митниці від 23.08.2022 № 0045/11200/22 з штрафу розміром 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що склало 443534,40 грн. на штраф у розмірі 150 відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 221767,20 грн. В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також на невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до невірного вирішення справи, подала апеляційну скаргу.

У відзиві відповідач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, відмовивши у задоволенні апеляційної скарги.

Справа розглянута в порядку писмового провадження на підставі п. 1.ч.1.ст. 311 КАС України.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 05.05.2022 до митного поста «Запоріжжя» Запорізької митниці ФОП ОСОБА_1 , яка діяла на підставі договору про надання послуг митного брокера від 01.05.2022 №0105/1/Б, подала електронну митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ, зареєстровану за №UA112080/2022/004851 та задекларувала товар - «Автомобіль вантажний, що був у використанні MERCEDES-BENZ модель ACTROS, номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , загальна кількість місць для сидіння включаючи водія - 2, колісна формула 4x2, Vдв.= 12809 см3, календарний рік випуску 2015, модельний рік 2014, дата першої реєстрації - 03.02.2015, тип двигуна - дизель, номер двигуна - НОМЕР_5 , потужність - 330 кВт. Рівень екологічної норми: EURO 6. Призначення автомобіля - для перевезення вантажів по дорогам загального користування.

05.05.2022 Запорізькою митницею проведений митний огляд товару, заявленого до митного оформлення за митною декларацією від 05.05.2022 №UA112080/2022/004851.

За результатами проведеного митного огляду встановлено, що товар є Сідельним тягачем /а.с.112-113/.

05.05.2022 Запорізькою митницею винесено рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2022 від 05.05.2022, за яким заявлений до митного оформлення товар має наступний опис: «Сідельний тягач для перевезення напівпричепів, колісний, що був у використанні, марки MERCEDES-BENZ 1845, тип 963-4-А, модель ACTROS, зеленого кольору. Номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , робочий об`єм двигуна 12809 см3, тип палива - дизель, номер двигуна - НОМЕР_5 , потужність - 330 кВт. Дата першої реєстрації - 03.02.2015.» та має класифікуватись за кодом УКТЗЕД ./а.с.116-117/.

Згідно рішення про визначення коду товару № КТ-UA-2022 від 05.05.2022 встановлено, що сума несплачених митних платежів складає 147844,80 грн./а.с.122/.

05.05.2022 Запорізькою митницею, за результатами проведеного 05.05.2022 митного огляду товару та винесеного 05.05.2022 рішення про визначення коду товару № КТUA-2022, повідомлено про відмову у митному оформленні товарів за митною декларацією №UA112080/2022/004851 від 05.05.2022, про що складено картку відмови №UA112080/2022/000203 /а.с.114-115/.

Відповідно до свідоцтва про дозвіл на експлуатацію автотранспортного засобу(переклад з німецької мови на українську мову) в рядку з позначкою « 5 Найменування класу ТЗ і конструкцій» вказано автомобіль для перевезення вантажів вагою більше 12 тонн , сідловий тягач/191-193/.

10.05.2023 року головним державним інспектором оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушенням митних правил Запорізької митниці складено протокол про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 /а.с.89-91/.

23 серпня 2022 року винесена постанова про порушення митних правил №0045/11200/22 відносно ОСОБА_1 та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 443 534,40 грн.

В постанові вказано, що «« 10.05.2022 року в зоні діяльності Львівської митниці на підставі інвойсу від 26.04.2022 №2337-202204 від фірми Truck Center Gunzburg GMBH було переміщено товар «Автомобіль вантажний, що був у використанні Mercedes-Benz модель Actros, номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , загальна кількість місць для сидіння включаючи водія 2, колісна формула 4Х2, Vдв.=12809 см.3, календарний рік випуску 2015, модельний рік 2014, дата першої реєстрації 03.02.2015, тип двигуна дизель, номер двигуна немає даних, потужність 330 кВт. Призначення автомобіля для перевезення вантажів по дорогам загального користування. Не містить в своєму складі передавачів або передавачів та приймачів. Виробник Mercedes-Benz. Торгівельна марка Mercedes-Benz, вартістю 15000,00 Євро, який у подальшому згідно ДКД від 01.05.2022 №UA112000/2022/901167 було доставлено в зону діяльності Запорізької митниці.

05.05.2022 до митного поста «Запоріжжя» ФОП ОСОБА_1 , яка діяла на підставі договору про надання послуг митного брокера від 01.05.2022 №0105/1/Б, в зоні м/п «Запоріжжя» подала електронну митну декларацію типу IM 40 ДЕ, зареєстровану за №UA112080/2022/004851 та задекларувала товар «Автомобіль вантажний, що був у використанні Mercedes-Benz модель Actros, номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , загальна кількість місць для сидіння включаючи водія 2, колісна формула 4Х2, Vдв.=12809 см.3, календарний рік випуску 2015, модельний рік 2014, дата першої реєстрації 03.02.2015, тип двигуна дизель, номер двигуна НОМЕР_5 , потужність 330 кВт. Рівень екологічної норми: Euro 6. Призначення автомобіля для перевезення вантажів по дорогам загального користування. Не містить в своєму складі передавачів або передавачів та приймачів. Виробник Daimler Ag. Торгівельна марка Mercedes-Benz, вартістю 15000,00 Євро за кодом згідно УКТЗЕД із звільненням від сплати митних платежів, відповідно до Закону України № 2142 від 24.03.2022 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства на період дії воєнного стану».

05.05.2022 Запорізькою митницею за митною декларацією від 05.05.2022 №UA112080/2022/004851 було винесено рішення про визначення коду товару №KTUA-2022 від 05.05.2022, за яким заявлений до митного оформлення товар має наступний опис: «Сідельний тягач для перевезення напівпричепів, колісний, що був у використанні, марки Mercedes-Benz 1845, тип 963-4-А, модель Actros, зеленого кольору. Номер кузову (VIN) НОМЕР_1 , робочий об`єм двигуна 12809 см3, тип палива дизель, номер двигуна - НОМЕР_5 , потужність 330 кВт. Дата першої реєстрації 03.02.2015.» та має класифікуватись за кодом УКТЗЕД .

З урахуванням рішення про визначення коду товару № KT-UA-2022 від 05.05.2022 встановлено, що сума несплачених митних платежів складає 147 844,80 грн.

Таким чином, ФОП ОСОБА_1 з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів заявила у митній декларації № UA112080/2022/004851 неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару за УКТЗЕД, які стали підставою для ухилення від сплати митних платежів на 147 844,80 грн.

Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого статтею 485 Митного кодексу України.

Провадженням у справі встановлено, що «Сідельний тягач для перевезення напівпричепів, колісний, що був у використанні марки Mercedes-Benz 1845, тип 963-4- А, модель Actros, зеленого кольору, (VIN) НОМЕР_1 , робочий об`єм двигуна 12809 см3, тип палива дизель, номер двигуна НОМЕР_5 , потужність 330 кВт. Дата першої реєстрації 03.02.2015.» оформлений у митний режим Імпорт та випущений у вільний обіг на митній території України за митної декларацією №UA112080/2022/004891 від 06.05.2022 із врахуванням вимог рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2022 від 05.05.2022.».

Приймаючи рішення по суті, суд першої інстанції зазначив, що в матеріалах справи наявні достатні докази, які свідчать про умисел позивача на заявлення неправдивих відомостей у митній декларації, оскільки остання, маючи всі необхідні документи для правильного визначення коду товару та заповнення митної декларації, вказала у митній декларації неправильний код товару, що призвело до неправомірного зменшення розміру митних платежів. Водночас, суд не погоджується з запереченнями відповідача про правомірність оскаржуваної постанови, в частині накладення митним органом на ОСОБА_1 стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, оскільки рішенням Конституційного Суду України № 4-р(ІІ)/2022 від 15.06.2022 визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним) абз. 2 ст. 485 Митного кодексу України. Пунктом 2 вказаного рішення було передбачено, що абз. 2 ст. 485 Митного кодексу України, визнаний неконституційним, втрачає чинність через шість місяців із дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення. На виконання вказаного рішення суду, Законом України від 16.11.2022 «Про внесення змін до Митного кодексу України щодо врегулювання питання притягнення до адміністративної відповідальності за дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів» було внесено зміни до ст. 485 МК України шляхом викладення її в новій редакції та встановлено розмір штрафу за вказані в ній правопорушення в розмірі від 50 до 150 відсотків несплаченої суми митних платежів. Вказаний Закон набрав чинності 15.12.2022.

Таким чином, суть виявленого порушення митних правил, що слугувала підставою для притягнення позивача до відповідальності згідно з оскаржуваною постановою за статтею 485 Митного кодексу України, полягає у невірному зазначенні позивачем в поданій в митній декларації коду товару згідно УКТЗЕД.

Надаючи правову цінку обставинам та матеріалам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 8 МК України митні органи України наділені виключними повноваженнями здійснення митної справи, яка, окрім іншого, включає в себе митний контроль та митне оформлення товарів.

Метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів (частина перша статті 246 МК України)

Митне оформлення полягає у виконанні митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення (пункт 23 статті 4 МК України), тобто у сукупності дій, що підлягають виконанню відповідними особами і митними органами, а також автоматизованою системою митного оформлення з метою дотримання вимог законодавства України з питань митної справи (пункт 29 цієї ж статті).

Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, якщо інше не передбачено цим Кодексом (частина друга статті 246 МК України).

Відповідно до статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Згідно зі статтею 266 МК України декларант зобов`язаний здійснити декларування товарів відповідно до порядку, встановленого Митним кодексом України, у випадках, визначених Митним кодексом України та Податковим кодексом України сплатити митні платежі. Для належного виконання цих обов`язків декларанту надано право перед початком декларування провести фізичний огляд, товару брати проби та зразки товарів. При цьому відповідно до частини четвертої цієї статті саме декларант несе у повному обсязі відповідальність за вчинення порушення митних правил.

Частиною восьмою статті 264 МК України обумовлено, що з моменту прийняття органом доходів та зборів митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Відповідно до статті 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами частини першої статті 497 МК України у провадженні у справах про порушення митних правил беруть участь: 1) особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил; 2) власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи); 3) представники осіб, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та заінтересованих осіб (законні представники, представники, які діють на підставі довіреності, доручення); 4) захисники; 5) представники органів доходів і зборів; 6) свідки; 7) експерти; 8) перекладачі; 9) поняті.

Згідно зі статтею 498 МК України особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи), під час розгляду справи про порушення митних правил в органі доходів і зборів або суді мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, одержувати копії рішень, постанов та інших документів, що є у справі, бути присутніми під час розгляду справи у органі доходів і зборів та брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у їх дослідженні, заявляти клопотання та відводи, під час розгляду справи користуватися юридичною допомогою захисника, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, давати усні і письмові пояснення, подавати свої доводи, міркування та заперечення, оскаржувати постанови органу доходів і зборів, суду (судді), а також користуватися іншими правами, наданими їм законом. Зазначені в цій статті особи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами.

Відповідно до частини першої статті 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно з частиною першою статті 485 МК України заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Статтею 485 МК України передбачено, що склад вказаного вище правопорушення обумовлює наявність у діях декларанта особливої мети - ухилення від сплати податків та зборів або зменшення їх розміру, та вини у формі прямого умислу. Диспозиція цієї статті передбачає спеціальну протиправну мету дій декларанта щодо заявлення неправдивих відомостей - неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру. Наявність спеціальної протиправної мети однозначно вказує на те, що це правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, оскільки на момент подачі митної декларації декларант повинен усвідомлювати факт заявлення неправдивих відомостей та умисно бажати, щоб заявлені ним неправдиві дані вплинули на розмір митних платежів, які йому доведеться сплатити за митне оформлення задекларованого ним товару.

При цьому суд також враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду (постанови від 10.12.2020 (справа №569/16120/15-а), від 20.08.2020 (справа №553/1435/17), від 25.06.2020 (справа №163/1218/16-а), від 18.06.2020 (справа №638/10546/16-а), згідно яких склад правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України, передбачає, з-поміж іншого, те що особа, яка його вчинила, діяла умисно, тобто усвідомлено, цілеспрямовано чинила так, щоб уникнути від сплати митних платежів (у тому числі й сплати їх у меншому розмірі). Отож, зовнішній прояв (винного, протиправного) діяння (передбаченого статтею 485 МК України) обов`язково повинен поєднуватися з умислом суб`єкта його вчинення на посягання на охоронювані законом суспільні відносин (встановлений законом порядок сплати податків та зборів).

Згідно зі статтею 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до статті 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно з частинами першою-третьою статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

Порядок роботи відділу митних платежів (ВМП), підрозділу митного оформлення (ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов`язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України, порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності визначає Порядок роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Міністерства фінансів України 30 травня 2012 року №650 (Порядок № 650).

Відповідно до пунктів 2, 3 розділу ІІІ Порядку №650 посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Як передбачено пунктом 4 розділу ІІІ Порядку № 650, контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС.

Відповідно до пункту 5 розділу ІІІ Порядку № 650 у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару.

З матеріалів справи вбачається, що відповідальність позивача виникла в результаті застосування класифікації товару.

Так, електронною митною декларацією типу ІМ 40 ДЕ, зареєстровану за №UA112080/2022/004851 та задекларувала товар - «Автомобіль вантажний, що був у використанніMERCEDES-BENZ модель ACTROS, номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , загальна кількість місць для сидіння включаючи водія - 2, колісна формула 4x2, Vдв.= 12809 см3, календарний рік випуску 2015, модельний рік 2014, дата першої реєстрації - 03.02.2015, тип двигуна - дизель, номер двигуна НОМЕР_5 , потужність - 330 кВт. Рівень екологічної норми: EURO 6. Призначення автомобіля - для перевезення вантажів по дорогам загального користування. Не містить у своєму складі передавачів або передавачів та приймачів. Виробник DAIMLER AG. Торгівельна марка: MERCEDES-BENZ.» вартістю 15000,00 Євро за кодом згідно УКТЗЕД

Разом з тим, Запорізька митниця прийняла рішення про визначення коду товару від 05.05.2022 року про визначення коду товару №KT-UA-2022 класифікувала вказаний товар за кодом , змінивши також опис товару на «Сідельний тягач для перевезення напівпричепів, колісний, що був у використанні, марки MERCEDES-BENZ 1845, тип 963-4-А, модель ACTROS, зеленого кольору. Номер кузова (VIN) НОМЕР_1 , робочий об`єм двигуна 12809 см3, тип палива - дизель, номер двигуна - НОМЕР_5 , потужність - 330 кВт. Дата першої реєстрації - 03.02.2015року».

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, колегія суддів зазначає, що позивач не вчинила жодних умисних дій щодо неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, що є обов`язковою ознакою складу правопорушення, передбаченого ст.485 МК України, тобто відсутня суб`єктивна сторона правопорушення, тому з урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України, а тому оскаржувана постанова підлягає скасуванню, а провадження по справі - закриттю, виходячи з такого.

У відповідності до Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, наведених в Додатку до Закону України «Про Митний тариф України», у разі коли згідно з правилом або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(а) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(с) товар, класифікацію, якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (а) або З (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Таким чином, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії необхідно виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТЗЕД.

Закон України «Про автомобільний транспорт» від 05 квітня 2001 року № 2344-ІІІ, визначає засади організації та діяльності автомобільного транспорту.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про автомобільний транспорт» автомобіль - колісний транспортний засіб, який приводиться в рух джерелом енергії, має не менше чотирьох коліс, призначений для руху безрейковими дорогами і використовується для перевезення людей та (чи) вантажів, буксирування транспортних засобів, виконання спеціальних робіт.

Автомобільний транспортний засіб - колісний транспортний засіб (автобус, вантажний та легковий автомобіль, причіп, напівпричіп), який використовується для перевезення пасажирів, вантажів або виконання спеціальних робочих функцій.

Автомобіль вантажний - автомобіль, який за своєю конструкцією та обладнанням призначений для перевезення вантажів.

Напівпричіп - причіп, вісь (осі) якого розміщено позаду центра мас транспортного засобу (за умови рівномірного завантаження) і який обладнано зчіпним пристроєм, що забезпечує передачу горизонтальних і вертикальних зусиль на інший транспортний засіб, що виконує функції тягача.

Однак, в статті 1 Закону України «Про автомобільний транспорт» відсутнє визначення «сідловий тягач».

Згідно з Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, сідловий тягач належить до товарної позиції трактори колісні для напівпричепів (код 8701 20). При цьому трактор не відноситься ні до вантажних, ні до легкових автомобілів.

Крім цього, згідно з визначенням поняття «сідловий тягач», наведених у Правилах перевезень вантажів автомобільним транспортом в Україні, затверджених наказом Міністерства транспорту України від 14 жовтня 1997 р. № 363, таким є автомобіль, який за своєю конструкцією та обладнанням призначений для буксирування напівпричепа.

З огляду на зазначене вище, напівпричепи та сідлові тягачі, згідно чинного законодавства є транспортними засобами спеціального призначення

Якщо у разі виникнення у митного органу сумнівів щодо характеристик імпортованого позивачем товару, відповідач мав право у встановленому законодавством порядку направити запит до СЛЕД ДФС, а не самостійно перекладати іноземну мову та на свій розсуд тлумачити.

Крім того, за матеріалами справи не встановлено, що при митному оформленні товару заявленого у МД за №UA112080/2022/004851 декларант або уповноважена ним особа письмово повідомлялася про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД.

Щодо доводів відповідача стосовно застосування висновків, викладених у Рішенні Другого сенату Конституційного Суду від 15.06.2022 № 4-р (ІІ)/2022 у справі №3-321/2019 (7780/19,91/21), колегія суддів зазначає, що з аналізу положень законодавства слідує, що підставою для втрати чинності закону у цілому або його частин є визнання єдиним органом законодавчої влади - Верховною Радою України - такого закону або його окремих положень такими, що втратили чинність, або визнання їх такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними) єдиним органом конституційної юрисдикції в Україні - Конституційним Судом України, оскільки його рішення належить сприймати як загальнообов`язковий правовий акт, який діє на усій території України та є обов`язковим для виконання усіма суб`єктами права. І оскільки і в першому і в другому випадку правовими наслідками є втрата законом чи його частиною чинності, втрата чинності законом (чи частини закону) внаслідок визнання їх неконституційними є тотожними набранню чинності законом, яким скасовується відповідальність.

Тобто у обох випадках у особи з`являється право бути не притягнутим до відповідальності та уникнути негативних наслідків.

Підсумовуючи наведене, суд констатує недоведеність факту вчинення позивачем порушення митних правил, передбачених ст. 485 МК України.

Щодо доводів не оскарження рішення визначення коду товару від 05.05.2022 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, колегія суддів зазначає, що позивачка не мала можливість скористатися наданими їй законодавством правами захисту, оскільки не була своєчасно повідомленна про прийняття такого рішення, вирішуючи спірні правовідносини суд першої інстанції безпідставно не з`ясував ці обавини, докази надсилання прийнятого рішення на адресу позивачки в матеріалах спроави відсутні.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Згідно зі ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема, відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, оскільки суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи та ухвалив судове рішення з порушенням норм матеріального права, а тому в порядку ст.317 КАС України рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 15.12.2023 скасуванню, позов - задоволенню повністю.

Частиною 6 ст.139 КАС України передбачено, що якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду з адміністративним позовом позивач сплатила судовий збір в сумі 1073,60 грн, що підтверджується квитанцією від 10.02.2023. Крім того, за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції позивач сплатив судовий збір у розмірі 1610,41 грн. що підтверджується квитанцією від 25.12.2023.

З урахуванням наведеного колегія суддів дійшла висновку про стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судового збору в розмірі 2684,01 грн.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 286, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 15.12.2023 в адміністративній справі №331/1146/23 скасувати.

Ухвалити у справі постанову, якою позов ОСОБА_1 до Державної митної служби України, Запорізької митниці (як відокремлений підрозділ Держмитслужби) про визнання протиправними дій та скасування постанови.

Визнати протиправною та скасувати постанову про порушення митних правил від 23.08.2022 №0045/11200/22.

Закрити провадження у справі про порушення митних правил щодо вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.485 Митного кодексу України.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Запорізької митниці на користь ОСОБА_1 сплаченого судового збору в розмірі 2684,01 грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили 25 січня 2024 року, та оскарженню не підлягає відповідно до ч.3 ст.272 КАС України.

Повний текст судового рішення виготовлено 25 січня 2024 року.

Головуючий - суддя Н.А. Олефіренко

суддя Л.А. Божко

суддя А.В. Суховаров