Справа № 560/9002/23
Суддя: Полотнянко Ю.П.
Дата ухвалення: 2024-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/9002/23

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Польовий О.Л.

Суддя-доповідач - Полотнянко Ю.П.

07 лютого 2024 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Полотнянка Ю.П.

суддів: Драчук Т. О. Смілянця Е. С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Керівника Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2023 року у справі за адміністративним позовом Керівника Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в інтересах держави в особі 31 прикордонного загону імені генерал-хоружного Олександра Пилькевича (в/ч НОМЕР_1 ) до ОСОБА_1 про стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В :

в травні 2023 року керівник Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в інтересах держави в особі 31 прикордонного загону імені генерал-хоружного Олександра Пилькевича (в/ч НОМЕР_1 ) звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення коштів.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 12.10.2023 визнано неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду. Позов залишено без розгляду.

Не погоджуючись з такою ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, з підстав порушення судом першої інстанції норм процесуального права, в якій просить скасувати ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 12.10.2023 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Позивач посилається на те, що про наявність підстав для порушення представництва інтересів держави у звязку з відсутністю вжиття заходів представницького характеру, у тому числі шляхом подання позовної заяви до суду органами уповноваженими здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, Чернівецька спеціалізована прокуратура у сфері оборони Західного регіону дізналася з листа Адміністрації державної прикордонної служби Україн ивід 21.04.2023 за №14/8060/23-Вих. Прокуро звернувся до суду протягом місячного строку з моменту, коли вперше дізнався про порушення інтересів держави в частині безпідставно отриманиїх ОСОБА_1 коштв у розмірі 149335,26 грн, вказане свідчить про наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду.

Суд, за відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю, керуючись п.1 ч.1 ст.311 КАС України, розглянув справу в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та проаналізувавши, на підставі встановлених фактичних обставин справи, правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права, колегія суддів приходить до наступного.

Як видно з матеріалів справи, ухвалою від 29.08.2023 Хмельницький окружний адміністративний суд визнав неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, зазначені прокурором в позові, позовну заяву керівника Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в інтересах держави в особі 31 прикордонного загону імені генерал-хоружного Олександра Пилькевича (в/ч НОМЕР_1 ), залишив без руху.

На виконання вимог ухвали від 29.08.2023 прокурор подав до суду заяву про усунення недоліків позову, в якій зазначив, що для звернення суб`єкта владних повноважень Кодексом адміністративного судочинства України встановлений тримісячний строк. Про наявність підстав для звернення до суду прокурор дізнався з листа Адміністрації Державної прикордонної служби України від 21.04.2023 №14/8060/23-Вих.

Ухвалою від 21.09.2023 Хмельницький окружний адміністративний суд визнав неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, продовжив керівнику Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону строк залишення позовної заяви без руху на 10 днів.

На виконання ухвали від 21.09.2023 прокурор подав до суду заяву про усунення недоліків позову, в якій зазначив, що про наявність підстав для звернення до суду прокурор дізнався з листа Адміністрації Державної прикордонної служби України від 21.04.2023 №14/8060/23-Вих. У зв`язку з цим, прокурор вважає, що не пропустив строк звернення до суду.

Залишаючи без розгляду позовні вимоги у даній справі суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду, а вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду є неповажними.

Колегія суддів погоджується із таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

На виконання ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

За приписами ч. 3 ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Також, питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано ст. 23 Закону України Про прокуратуру від 14.10.2014 № 1697-VII (далі Закон № 1697-VII), якою закріплено вичерпний перелік підстав для здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді у некримінальних провадженнях.

Частини 1, 3, 4 ст. 23 Закон № 1697-VII встановлюють, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Строки звернення до суду визначені статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Положеннями частини п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частинами 3, 4 ст. 123 КАС України визначено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

За правилами статей 123 та 169 КАС України суд зобов`язаний перевірити дотримання позивачем строків звернення до суду, які передбачені статтею 122 КАС України.

Під строком звернення до адміністративного суду розуміється строк, протягом якого особа має право звернутися з позовом і розраховувати на одержання судового захисту.

За загальним правилом обчислення строків звернення до суду здійснюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав.

Суд поновлює або продовжує процесуальний строк, якщо визнає поважною причину пропуску даного строку. При цьому поважність причин пропуску строку звернення до суду повинен доводити саме позивач.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Наказом від 26.11.2022 №2051-АГ призначене службове розслідування по факту безпідставної виплати ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги при звільненні. За фактом проведення службового розслідування затверджений висновок від 06.12.2022.

В свою чергу прокурор звернувся до суду з позовом 17.05.2023, що підтверджується відміткою відділення поштового зв`язку, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду.

Обгрунтовуючи пропуск строку звернення до суду з даним позовом позивач посилається на те, що прокурор звернувся до суду протягом місячного строку з моменту, коли вперше дізнався про порушення інтересів держави в частині безпідставно отриманих ОСОБА_1 коштів у розмірі 149335,26 грн, а саме з листа Адміністрації Державної прикордонної служби України від 21.04.2023 №14/8060/23-Вих.

Судом встановлено, що вказаним листом Адміністрація Державної прикордонної служби України у відповідь на лист прокурора від 12.04.2023 повідомила, що не вживала заходів щодо стягнення з відповідачки виплаченої одноразової грошової допомоги при звільненні.

Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.02.2019 по справі №826/13768/16 дійшла висновку, що у випадках звернення до суду суб`єкта владних повноважень (прокурора) відлік строку для такого звернення Кодекс адміністративного судочинства України пов`язує з виникненням підстав, що надають цьому суб`єкту право на таке звернення.

За своєю правовою природою повідомлення прокурором відповідного суб`єкта владних повноважень про майбутнє звернення прокурора до суду, витребування ним документів для підтвердження підстав представництва в суді не може слугувати механізмом продовження встановлених законом строків звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки це призведе до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах, порушення стабільності у діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання ними своїх функцій.

Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що направлення прокурором листів до відповідних державних органів щодо здійснення заходів захисту інтересів держави не зупиняє та не перериває перебігу встановленого процесуальним законом строку звернення до суду.

При цьому, в постановах від 23.08.2023 по справі №380/7024/22, від 21.09.2023 по справі №380/7550/22 колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду погодилась з таким висновком Великої Палати Верховного Суду.

Частиною п`ятою статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд враховує, що дотримання строків звернення до суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними. Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого ці правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Законодавче обмеження строку звернення до суду з позовом, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, зокрема, і встановленням строків на звернення до суду з відповідним позовом.

Отже, в матеріалах справи відсутні докази наявності обставин, які були об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення прокурора та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду з цим позовом.

Відтак, є правильним висновок суду першої інстанції, що позивачем пропущено строк звернення до суду з даним позовом та вказані позивачем причини пропуску строку звернення до суду є неповажними.

Доводи апеляційної скарги такого висновку не спростовують.

Враховуючи вимоги наведених правових норм, колегія суддів приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанцій, правильно встановив обставини справи, дотримався норм процесуального права, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як наслідок, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги та вважає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Керівника Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону залишити без задоволення, а ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Полотнянко Ю.П.

Судді Драчук Т. О. Смілянець Е. С.