Справа № 320/9791/22
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2024-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2024 року № 320/9791/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши в м. Києві у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Кредитної спілки «Кредит-Експерт» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась Кредитна спілка «Кредит-Експерт» в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Київській області про невизнання як податкової звітності Звіту Кредитної спілки «Кредит-Експерт» про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації за 2021 рік (лист ГУ ДПС у Київській області № 16748/6/10-36-18-09 від 07.07.2022 р.);

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області прийняти Звіт Кредитної спілки «Кредит-Експерт» про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації за 2021 рік датою його фактичного отримання контролюючим органом - 08 квітня 2022 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення Бориспільської державної податкової інспекції Головного управління ДПС у Київській області №293 від 29.12.2017 про виключення з 01 липня 2017 року Кредитної спілки «Кредит-Експерт» з Реєстру неприбуткових установ та організацій.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю прийняття оскаржуваних рішень, оскільки рішення №293 від 29.12.2017 про виключення з 01 липня 2017 року Кредитної спілки «Кредит-Експерт» з Реєстру неприбуткових установ та організацій позивач не отримував та дізнався про нього лише 16.09.2022 в день отримання рішення ДПС України про результати розгляду скарги від 09.09.2022 №10710/6/99-00-06-01-03-06.

Відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву відповідно до якого проти задоволення позовних вимог заперечує.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.12.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

На підставі ст. 194, 205 КАС України судом прийнято рішення про розгляд справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, встановив.

Рішенням Головного управління ДФС у Київській області від 29.12.2017 №293 на підставі невідповідності неприбуткової організації та/або установчих документів організації вимогам, установленим п. 133.4 ст. 133 ПК України, Кредитну спілку «Кредит-Експерт» виключено з 01 липня 2017 року з Реєстру неприбуткових установ та організацій.

Кредитна спілка «Кредит-Експерт» 08.04.2022 засобами електронного зв`язку в електронній формі подала до Головного управління ДПС у Київській області Звіт про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації за 2021 рік (реєстраційний №).

Відповідно до Квитанцій №1 та №2 Звіт було доставлено та прийнято.

Однак, листом №16748/6/10-36-18-09 від 07.07.2022 Головне управління ДПС у Київській області повідомило позивача, що Форма податкової декларації (розрахунку) відповідно до п. 48.3 ст. 48 ПК України повинна містити необхідні обов`язкові реквізити і відповідати нормам та змісту відповідних податку і зборів.

Поданому КС «Кредит-Експерт» Звіті про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації за 2021 рік № від 25.02.2022 присвоєно статус «Не визнано як податкова звітність», так як недостовірно заповнені обов`язкові реквізити, а саме недостовірне рішення про включення неприбуткової організації до Реєстру неприбуткових установ та організацій.

В порядку адміністративного оскарження рішенням ДПС України від 09.09.2022 №10710/6/99-00-06-01-03-06 про результати розгляду скарги рішення ГУ ДПС у Київській області, викладене в листі від 07.07.2022 №16748/6/10-36-18-09, залишено без змін, а скарга без задоволення.

Позивач, вважаючи оскаржувані рішення протиправними, звернувся до суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку обставинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Організаційні, правові та економічні засади створення та діяльності кредитних спілок, їх об`єднань, права та обов`язки членів кредитних спілок та їх об`єднань визначає Закон України від 20 грудня 2001 року № 2908-III Про кредитні спілки» (далі - Закон № 2908), відповідно до статті 1 якого кредитна спілка - це неприбуткова організація, заснована фізичними особами, професійними спілками, їх об`єднаннями на кооперативних засадах з метою задоволення потреб її членів у взаємному кредитуванні та наданні фінансових послуг за рахунок об`єднаних грошових внесків членів кредитної спілки. Кредитна спілка є фінансовою установою, виключним видом діяльності якої є надання фінансових послуг, передбачених цим Законом.

Згідно із частиною 1 статті 7 Закону № 2908 кредитна спілка діє на основі статуту, що не суперечить законодавству України.

Особливості оподаткування неприбуткових установ та організацій, внесення їх до Реєстру неприбуткових установ та організацій до 01 січня 2015 року регулювались статтею 157 ПК України, яка згідно з її підпунктом «в» пункту 157.1 поширювала такі особливості, зокрема, на кредитні спілки.

З 01 січня 2015 року Законом України від 28 грудня 2014 року № 71-VIII Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» розділ III «Податок на прибуток підприємств» ПК України викладено у новій редакції та змінено порядок оподаткування податком на прибуток підприємств, у тому числі неприбуткових підприємств, установ та організацій.

Так, статтею 133 ПК України (в редакції, що діяла з 01 січня 2015 року до 13 серпня 2015 року) був встановлений виключний перелік установ та організацій, які не є платниками податку на прибуток після їх внесення до Реєстру неприбуткових установ та організацій й кредитні спілки цим переліком визначені не були.

13 серпня 2015 року набрав чинності Закон України від 17 липня 2015 року № 652-VIII Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування неприбуткових організацій (далі - Закон № 652), яким передбачено особливості оподаткування податком на прибуток неприбуткових установ та організацій, розширено перелік суб`єктів господарювання - неприбуткових підприємств, установ та організацій, які не є платниками податку на прибуток підприємств, а також змінено порядок їх оподаткування податком на прибуток.

За змістом підпункту 14.1.121 пункту 14.1 статті 14 ПК України (в редакції зі змінами, внесеними Законом № 652) неприбуткові підприємства, установи та організації - неприбуткові підприємства, установи та організації, які не є платниками податку на прибуток підприємств відповідно до пункту 133.4 статті 133 цього Кодексу.

Підпунктом 133.1.1 пункту 133.1 статті 133 ПК України (в редакції зі змінами, внесеними Законом № 652) встановлено, що платниками податку на прибуток підприємств - резидентами є суб`єкти господарювання - юридичні особи, які провадять господарську діяльність як на території України, так і за її межами, крім юридичних осіб, визначених пунктами 133.4 та 133.5 цієї статті.

Відповідно до пункту 133.4 ПК України не є платниками податку неприбуткові підприємства, установи та організації у порядку та на умовах, встановлених цим пунктом.

Підпунктом же 133.4.1 цього пункту Кодексу (в редакції зі змінами, внесеними Законом України Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні від 21 грудня 2016 року №1797-VIII (далі - Закон № 1797), що набрали чинності з 01 січня 2017 року) визначено, що неприбутковим підприємством, установою та організацією є підприємство, установа та організація (далі - неприбуткова організація), що одночасно відповідає таким вимогам:

- утворена та зареєстрована в порядку, визначеному законом, що регулює діяльність відповідної неприбуткової організації;

- установчі документи якої (або установчі документи організації вищого рівня, на підставі яких діє неприбуткова організація відповідно до закону) містять заборону розподілу отриманих доходів (прибутків) або їх частини серед засновників (учасників), членів такої організації, працівників (крім оплати їхньої праці, нарахування єдиного соціального внеску), членів органів управління та інших пов`язаних з ними осіб. Для цілей цього абзацу не вважається розподілом отриманих доходів (прибутків) фінансування видатків, визначених підпунктом 133.4.2 цього пункту;

- установчі документи якої (або установчі документи організації вищого рівня, на підставі яких діє неприбуткова організація відповідно до закону) передбачають передачу активів одній або кільком неприбутковим організаціям відповідного виду або зарахування до доходу бюджету у разі припинення юридичної особи (у результаті її ліквідації, злиття, поділу, приєднання або перетворення). Положення цього абзацу не поширюється на об`єднання та асоціації об`єднань співвласників багатоквартирних будинків;

- внесена контролюючим органом до Реєстру неприбуткових установ та організацій.

Доходи (прибутки) неприбуткової організації використовуються виключно для фінансування видатків на утримання такої неприбуткової організації, реалізації мети (цілей, завдань) та напрямів діяльності, визначених її установчими документами (підпункт 133.4.2 пункту 133.4 статті 133 ПК України (в редакції зі змінами, внесеними Законом № 652)).

Згідно із підпунктом 133.4.5 пункту 133.4 статті 133 ПК України (в редакції зі змінами, внесеними Законом №652) порядок ведення Реєстру неприбуткових установ та організацій, включення неприбуткових підприємств, установ та організацій до Реєстру та виключення з Реєстру встановлює Кабінет Міністрів України.

За змістом підпункту 133.4.6 пункту 133.4 статті 133 ПК України (в редакції зі змінами, внесеними Законом № 652) до неприбуткових організацій, що відповідають вимогам цього пункту і не є платниками податку, зокрема, можуть бути віднесені:

- бюджетні установи;

- громадські об`єднання, політичні партії, творчі спілки, релігійні організації, благодійні організації, пенсійні фонди;

- спілки, асоціації та інші об`єднання юридичних осіб;

- житлово-будівельні кооперативи (з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому відповідно до закону здійснено прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом житлового будинку і такий житловий будинок споруджувався або придбавався житлово-будівельним (житловим) кооперативом), дачні (дачно-будівельні), садівничі та гаражні (гаражно-будівельні) кооперативи (товариства);

- об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, асоціації власників жилих будинків;

- професійні спілки, їх об`єднання та організації профспілок, а також організації роботодавців та їх об`єднання;

- сільськогосподарські обслуговуючі кооперативи, кооперативні об`єднання сільськогосподарських обслуговуючих кооперативів;

- інші юридичні особи, діяльність яких відповідає вимогам цього пункту.

Також Законом № 652 підрозділ 4 («Особливості справляння податку на прибуток підприємств») розділу ХХ («Перехідні положення») ПК України доповнено пунктами 34 та 35, відповідно до яких установлено, що до затвердження Кабінетом Міністрів України Порядку ведення Реєстру неприбуткових установ та організацій, включення неприбуткових підприємств, установ та організацій до Реєстру та виключення з Реєстру (далі - новий Реєстр неприбуткових установ та організацій) діє Положення про Реєстр неприбуткових установ та організацій, затверджене наказом Міністерства фінансів України № 37 від 24 січня 2013 року.

Неприбуткові підприємства, установи та організації, внесені до Реєстру неприбуткових установ та організацій на день набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування неприбуткових організацій», не підлягають виключенню з цього Реєстру до 01 січня 2017 року (згідно зі змінами, внесеними Законом № 1797, цей строк продовжено до 01 липня 2017 року).

Неприбуткові підприємства, установи та організації, внесені до Реєстру неприбуткових установ та організацій на день набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування неприбуткових організацій», що відповідають вимогам пункту 133.4 статті 133 цього Кодексу, включаються контролюючим органом до нового Реєстру неприбуткових установ та організацій. За бажанням неприбуткової організації вона може подати до контролюючого органу копії установчих документів.

Неприбуткові підприємства, установи та організації, внесені до Реєстру неприбуткових установ та організацій на день набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування неприбуткових організацій», що не відповідають вимогам пункту 133.4 статті 133 цього Кодексу, з метою включення до нового Реєстру неприбуткових установ та організацій зобов`язані до 01 січня 2017 року (згідно зі змінами, внесеними Законом № 1797, цей строк продовжено до 01 липня 2017 року) привести свої установчі документи у відповідність із нормами цього Кодексу та у цей самий строк подати копії таких документів до контролюючого органу.

Неприбуткові підприємства, установи та організації, які не привели свої установчі документи у відповідність із нормами пункту 133.4 статті 133 цього Кодексу, після 01 січня 2017 року (згідно зі змінами, внесеними Законом № 1797, цей строк продовжено до 01 липня 2017 року) виключаються контролюючим органом з Реєстру неприбуткових установ та організацій.

Порядок ведення Реєстру неприбуткових установ та організацій, включення неприбуткових підприємств, установ та організацій до Реєстру та виключення з Реєстру затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 липня 2016 року № 440, а вимоги, на відповідність яким контролюючий орган перевіряє організації при включенні їх до Реєстру, визначені пунктом 7 Порядку й повністю узгоджуються з вимогами, визначеними підпунктом 133.4.1. пункту 133.4 статті 133 ПК України.

Відповідно ж до пункту 16 Порядку виключення неприбуткової організації з Реєстру здійснюється на підставі рішення контролюючого органу в разі:

- використання доходів (прибутків) неприбуткової організації для інших цілей, ніж утримання такої організації, реалізації мети (цілей, завдань) та напрямів діяльності, визначених підпунктом 133.4.2 пункту 133.4 статті 133 Кодексу;

- розподілу доходів (прибутків) неприбуткової організації або їх частини серед засновників (учасників), членів такої організації, працівників (крім оплати їх праці, нарахування єдиного соціального внеску), членів органів управління та інших пов`язаних з ними осіб;

- невідповідності неприбуткової організації та/або установчих документів такої організації вимогам, установленим пунктом 133.4 статті 133 Кодексу;

- затвердження ліквідаційного балансу, передавального акта або розподільчого балансу неприбутковою організацією, що припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу або перетворення) або ліквідації;

- за ініціативою неприбуткової організації.

Під час виключення неприбуткової організації з Реєстру присвоєна їй ознака неприбутковості скасовується:

- з першого числа місяця, наступного за місяцем, у якому відбулося недотримання вимог пункту 133.4 статті 133 Кодексу;

- з дати припинення юридичної особи (в результаті її ліквідації, злиття, приєднання, поділу або перетворення);

- з дати надходження до контролюючого органу заяви неприбуткової організації про виключення з Реєстру за власною ініціативою (пункт 17 Порядку).

Отже, виходячи зі змісту наведених норм, неприбуткові підприємства, установи та організації, які на день набрання чинності Законом України Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування неприбуткових організацій були внесені до Реєстру неприбуткових установ та організацій не підлягали виключенню з нього до 01 липня 2017 року, ті, які на цей же час були внесені до Реєстру й відповідали вимогам пункту 133.4 статті 133 ПК України, - включались контролюючим органом до нового Реєстру неприбуткових установ та організацій, а ті, які були внесені до Реєстру, але не відповідали вимогам пункту 133.4 статті 133 ПК України, - з метою включення до нового Реєстру зобов`язані були до 01 липня 2017 року привести свої установчі документи у відповідність із нормами цього Кодексу та у цей самий строк подати копії таких документів до контролюючого органу й лише у випадку невчинення таких дій вони з 01 липня 2017 року підлягали виключенню контролюючим органом з Реєстру неприбуткових установ та організацій.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Бориспільської ОДПІ №143 від 21.11.2016 Спілці за результатами підтвердження відповідності неприбуткової організації вимогам, встановленим пунктом 133.4 статті 133 ПК України, присвоєно ознаку неприбутковості « 0038» та включено її до нового Реєстру неприбуткових установ та організацій.

З огляду на зазначене суд зазначає, що фактично податковий орган підтвердив, що Спілка відповідає вимогам, встановленим підпунктами 133.4.1, 133.4.2 пункту 133.4 статті 133 ПК України, які ставляться до неприбуткових підприємств, установ та організацій.

У подальшому, приймаючи оскаржуване рішення №293 від 29.12.2017 про виключення з 01 липня 2017 року Спілки з Реєстру неприбуткових установ та організацій, Головне управління ДФС у Київській області підставою для його прийняття зазначило в рішенні лише невідповідність неприбуткової організації та/або установчих документів такої організації вимогам, установленим пунктом 133.4 статті 133 ПК України, без жодної вказівки на зміни, що відбулися після 04 жовтня 2016 року у Спілки та/або в її установчих документах, внаслідок чого вона перестала відповідати законодавчо встановленим вимогам до неприбуткових організацій.

Крім того й саме виключення позивача із вказаного вище Реєстру з 01 липня 2017 року на підставі рішення від 29 грудня 2017 року як таке не узгоджується з положеннями пункту 17 Порядку, відповідно до якого під час виключення неприбуткової організації з Реєстру присвоєна їй ознака неприбутковості скасовується з першого числа місяця, наступного за місяцем, у якому відбулося недотримання вимог пункту 133.4 статті 133 ПК України.

Вказана правова позиція також викладена в постанові Верховного Суду від 25.02.2021 у справі №813/3266/17.

Таким чином, рішення Головного управління ДФС у Київській області від 29.12.2017 №293, яким на підставі невідповідності неприбуткової організації та/або установчих документів організації вимогам, установленим п. 133.4 ст. 133 ПК України, Кредитну спілку «Кредит-Експерт» виключено з 01 липня 2017 року з Реєстру неприбуткових установ та організацій прийнято відповідачем не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначений Конституцією та законами України, а тому воно є протиправним та підлягає скасуванню.

В частині строків звернення до суду з вказаними позовними вимогами слід зазначити наступне.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, оскаржуване рішення прийнято відповідачем 29.12.2017, про яке позивач дізнався лише з рішення ДПС України від 09.09.2022 №10710/6/99-00-06-01-03-06 про результати розгляду скарги.

Доказів відправлення позивачу та отримання ним копії рішення від 29.12.2017 №293 відповідач до суду не надав, а тому суд приходить до висновку, що позивач у межах строків, визначених ч. 2 ст. 122 КАС України звернувся до суду з вимогою про скасування такого рішення.

Разом з тим суд звертає увагу на те, що рішення від 29.12.2017 №293 було прийнято Головним управлінням ДФС у Київській області, а не Бориспільською державною податковою інспекцією Головного управління ДПС у Київській області, що підтверджується наданим відповідачем електронним примірником вказаного рішення.

В частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДПС у Київській області про невизнання як податкової звітності Звіту Кредитної спілки «Кредит-Експерт» про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації за 2021 рік (лист ГУ ДПС у Київській області № 16748/6/10-36-18-09 від 07.07.2022 р.) та зобов`язання Головне управління ДПС у Київській області прийняти Звіт Кредитної спілки «Кредит-Експерт» про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації за 2021 рік датою його фактичного отримання контролюючим органом - 08 квітня 2022 року, суд зазначає наступне.

Згідно з пунктом 46.1 статті 46 ПК України податкова декларація, розрахунок (далі - податкова декларація) - це документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов`язання, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку. Митні декларації прирівнюються до податкових декларацій для цілей нарахування та/або сплати податкових зобов`язань. Додатки до податкової декларації є її невід`ємною частиною.

Абзацом 1 пункту 46.5 статті 46 Податкового кодексу України визначено, що форма податкової декларації встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Відповідно до пункту 48.1 статті 48 Податкового кодексу України податкова декларація складається за формою, затвердженою в порядку, визначеному положеннями пункту 46.5 статті 46 цього Кодексу та чинному на час її подання. Форма податкової декларації повинна містити необхідні обов`язкові реквізити і відповідати нормам та змісту відповідних податку та збору.

За визначенням, наведеним у пункті 48.2 статті 48 Податкового кодексу України обов`язкові реквізити - це інформація, яку повинна містити форма податкової декларації та за відсутності якої документ втрачає визначений цим Кодексом статус із настанням передбачених законом юридичних наслідків.

Перелік обов`язкових реквізитів, які повинна містити податкова декларація, визначений у пункті 48.3 статті 48 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), якими є: тип документа (звітний, уточнюючий, звітний новий); звітний (податковий) період, за який подається податкова декларація; звітний (податковий) період, що уточнюється (для уточнюючого розрахунку); повне найменування (прізвище, ім`я, по батькові) платника податків згідно з реєстраційними документами; код платника податків згідно з Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України або податковий номер; реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); місцезнаходження (місце проживання) платника податків; найменування контролюючого органу, до якого подається звітність; дата подання звіту (або дата заповнення - залежно від форми); ініціали, прізвища та реєстраційні номери облікових карток або інші відомості, визначені в абзаці сьомому цього пункту, посадових осіб платника податків; підписи платника податку - фізичної особи та/або посадових осіб платника податку, визначених цим Кодексом, засвідчені печаткою платника податку (за наявності).

Пунктом 48.4 статті 48 Податкового кодексу України передбачено, що у окремих випадках, коли це відповідає сутності податку або збору та є необхідним для його адміністрування, форма податкової декларації додатково може містити такі обов`язкові реквізити: відмітка про звітування за спеціальним режимом; код виду економічної діяльності (КВЕД); код органу місцевого самоврядування за КОАТУУ; індивідуальний податковий номер згідно з даними реєстру платників податку на додану вартість за звітний (податковий) період.

Пунктом 49.3 статті 49 Податкового кодексу України передбачено, що податкова декларація подається за вибором платника податків, якщо інше не передбачено цим Кодексом, в один із таких способів: а) особисто платником податків або уповноваженою на це особою; б) надсилається поштою з повідомленням про вручення та з описом вкладення; в) засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації електронного підпису підзвітних осіб у порядку, визначеному законодавством.

Згідно з положеннями пунктів 49.10, 49.11 статті 49 Податкового кодексу України відмова посадової особи контролюючого органу прийняти податкову декларацію з будь-яких причин, не визначених цією статтею, у тому числі висунення будь-яких не визначених цією статтею передумов щодо такого прийняття (включаючи зміну показників такої податкової декларації, зменшення або скасування від`ємного значення об`єктів оподаткування, сум бюджетних відшкодувань, незаконного збільшення податкових зобов`язань тощо) забороняється. У разі подання платником податків до контролюючого органу податкової декларації, заповненої з порушенням вимог пунктів 48.3 та 48.4 статті 48 цього Кодексу, такий контролюючий орган зобов`язаний надати такому платнику податків письмове повідомлення про відмову у прийнятті його податкової декларації із зазначенням причин такої відмови.

Пунктом 4.13 Методичних рекомендацій щодо приймання та комп`ютерної обробки податкової звітності платників податків в органах ДПС України, затверджених наказом ДПА України від 14.06.2012 № 516 (чинної на час виникнення спірних правовідносин), визначено, що податкова звітність складається та надсилається до ЦОЕЗ в електронному вигляді з накладанням ЕЦП засобами телекомунікаційного зв`язку без додання роздрукованих оригіналів на паперових носіях відповідно до наказу ДПА України від 10.04.2008 № 233 «Про подання електронної податкової звітності».

За визначеннями, наведеними у пункті 1 розділу І Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку, затвердженої наказом ДПА України від 10.04.2008 № 233 (чинної на час виникнення спірних правовідносин), квитанція про одержання податкового документа в електронному вигляді (далі - перша квитанція) - це електронний документ, що формується програмним забезпеченням органів ДПС та засвідчує факт і час одержання податкового документа в електронному вигляді; квитанція про приймання податкового документа в електронному вигляді (далі - друга квитанція) - це електронний документ, що формується програмним забезпеченням органів ДПС та засвідчує факт та час приймання (неприймання) податкового документа в електронному вигляді у базу даних органів ДПС.

Після накладання ЕЦП платник податків здійснює шифрування податкового документа в електронному вигляді та направляє його до органів ДПС через телекомунікаційні канали зв`язку. Другий примірник податкового документа в електронному вигляді зберігається у платника податків.

Положеннями пунктів 7.1-7.7 розділу ІІІ Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку, затвердженої наказом ДПА України від 10.04.2008 № 233, встановлено, що при поданні податкових документів в електронній формі телекомунікаційними каналами зв`язку платник податків та органи ДПС повинні додержуватися такого порядку: платник податків створює податковий документ в електронному вигляді відповідно до затвердженого формату (стандарту) за допомогою спеціалізованого програмного забезпечення.

Після підготовки платником податків податкового документа в електронному вигляді на нього накладаються ЕЦП посадових осіб платника податків у такому порядку: першим - ЕЦП головного бухгалтера (бухгалтера), другим - ЕЦП керівника, третім - ЕЦП, що є аналогом відбитка печатки платника податків.

За відсутності у платника податків посади бухгалтера електронні цифрові підписи посадових осіб платника податків накладаються у такому порядку: першим - ЕЦП керівника, другим - ЕЦП, що є аналогом відбитка печатки платника податків.

Платником податків фізичною особою - суб`єктом підприємницької діяльності електронні цифрові підписи накладаються у такому порядку: першим - ЕЦП платника податків - фізичної особи, другим - ЕЦП, що є аналогом відбитка печатки платника податків (за наявності);

Після одержання від платника податків податкового документа в електронному вигляді органи ДПС проводять його розшифрування, перевірку ЕЦП, перевірку відповідністі електронного документа затвердженому формату (стандарту); перша квитанція є підтвердженням платнику податків передачі його податкових документів в електронному вигляді до органу ДПС засобами телекомунікаційного зв`язку. Ця квитанція надсилається органами ДПС на електронну адресу платника податків, з якої було надіслано податкову звітність. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС. Якщо на електронну адресу платника податків не надійшла перша квитанція, то податковий документ вважається неодержаним; підтвердженням платнику податків прийняття його податкових документів до бази даних ДПС є друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, в якій визначаються реквізити прийнятого податкового документа в електронній формі, відповідність податкового документа в електронній формі затвердженому формату (стандарту) електронного документа, результати перевірки ЕЦП, інформація про платника податків, дата та час приймання, реєстраційний номер, податковий період, за який подається податкова звітність, та дані про відправника квитанції. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв`язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС; якщо надіслані податкові документи сформовано з помилкою, то платнику податків надсилається друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття податкових документів в електронному вигляді із зазначенням причин. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв`язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС; датою та часом надання податкового документа в електронному вигляді до органів ДПС є дата та час, зафіксовані у першій квитанції.

Як вбачається з матеріалів справи, Кредитна спілка «Кредит-Експерт» 08.04.2022 засобами електронного зв`язку в електронній формі подала до Головного управління ДПС у Київській області Звіт про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації за 2021 рік (реєстраційний №).

Відповідно до Квитанцій №1 та №2 Звіт було доставлено та прийнято і присвоєно їй реєстраційний номер .

Друга квитанція, яка засвідчує факт та час неприймання податкового документа в електронному вигляді у базу даних органів ДПС, позивачу не надсилалась. Відсутність якої також підтверджено сторонами справи.

Отже, прийняте відповідачем рішення у формі листа «Про невизнання як податкової звітності» не є рішенням, яке могло бути прийнято за наслідками відмови у прийнятті податкової звітності платником, яка подавалась в електронному вигляді. При цьому недоліки, які були вказані відповідачем у такому рішенні, могли бути визначені лише на стадії прийняття Звіту, і їх перелік мав вказуватись в другій квитанції, чого відповідачем зроблено не було.

Вказана правова позиція також викладена в постанові Верховного Суду від 20.02.2020 у справі №806/2241/16.

Крім того, матеріалами справи підтверджено, що квитанцією №2 від 08.04.2022 Звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації присвоєно реєстраційний номер , тоді коли в оскаржуваному рішенні, оформленому листом від 07.07.2022 №16748/6/10-36-18-09, відповідач вказує, що позивачем подано Звіт від 25.02.2022 за №, який позивачем не подавався.

Таким чином, суд приходить до висновку, що рішення Головного управління ДПС у Київській області, яке оформлено листом №16748/6/10-36-18-09 від 07.07.2022 про невизнання як податкової звітності Звіту Кредитної спілки «Кредит-Експерт» про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації за 2021 рік, є протиправним та підлягає скасуванню.

Отже, для належного захисту порушених прав позивача суд вважає за можливим задовольнити позовні вимоги шляхом зобов`язання Головне управління ДПС у Київській області прийняти Звіт Кредитної спілки «Кредит-Експерт» про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації за 2021 рік датою його фактичного отримання контролюючим органом - 08 квітня 2022 року.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

До позовної заяви позивачем додано докази сплати судового збору у сумі 7443,00грн. (платіжне доручення від 14.10.2022 №5182).

Оскільки суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, відшкодуванню позивачу з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Київській області підлягає судовий збір у розмірі 7443,00грн.

Керуючись ст. ст. 241-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд, -

в и р і ш и в :

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення, оформлене листом Головного управління ДПС у Київській області №16748/6/10-36-18-09 від 07.07.2022 про невизнання як податкової звітності Звіту Кредитної спілки «Кредит-Експерт» про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації за 2021 рік.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області прийняти Звіт Кредитної спілки «Кредит-Експерт» про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації за 2021 рік датою його фактичного отримання контролюючим органом - 08 квітня 2022 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДФС у Київській області №293 від 29.12.2017 про виключення з 01 липня 2017 року Кредитної спілки «Кредит-Експерт» з Реєстру неприбуткових установ та організацій.

Стягнути на користь Кредитної спілки «Кредит-Експерт» сплачений судовий збір у розмірі 7443 (сім тисяч чотириста сорок три) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лапій С.М.