Справа № 160/31938/23
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2024-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

08 лютого 2024 рокуСправа №160/31938/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро заяву-клопотання №1 представника позивача Чернеша Дмитра Сергійовича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та проведення судових засідань в режимі відеоконференції у справі за позовною заявою ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до відповідача-1: Міністерства оборони України, відповідача-2: військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

05.12.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява (до відділення поштового зв`язку таку подано 30.11.2023 року) ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до відповідача-1: Міністерства оборони України, відповідача-2: військової частини НОМЕР_1 , в якій позивач просить суд з урахуванням зміненої позовної заяви на виконання вимог ухвали суду від 11.12.2023 року просить суд:

1. Визнати протиправними дії з 24.02.2022 року по 30.11.2023 року включно: Міністерства оборони України, ідентифікаційний код юридичної особи - 00034022; Військова частина НОМЕР_1 , ідентифікаційний код юридичної особи 26624436 у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , щодо неналежних:

- розрахунку календарної, пільгової та загальної вислуги років;

- алгоритму розрахунку грошової компенсації за невикористаних основних та додаткових відпусток за 2022-2023 роки;

- індексації грошового забезпечення;

- нарахування та виплати грошового забезпечення;

- речового забезпечення;

-нарахування та виплати грошової компенсації вартості за неотримане речове майно;

- нарахування та виплати одноразової грошової допомоги у разі звільнення військовослужбовцям, призваним на військову службу за призовом у зв`язку з мобілізацією за постановою Кабінету Міністрів України № 460 від 17.09.2014 року(з відповідними змінами);

- нарахування та виплати грошової компенсації за 45 невикористаних днів щорічної основної відпустки за 2022-2023 роки;

- нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування;

- нарахування та виплати додаткової винагороди відповідно до ПКМУ № 168 від 28.02.2022 року за період з 01.04.2023 року по 04.10.2023 року включно;

- нарахування та виплати середнього заробітку(середнього грошового забезпечення) за час затримки розрахунку при звільненні.

2. Зобов`язати Міністерство оборони України, ідентифікаційний код юридичної особи - 00034022; військову частина НОМЕР_1 , ідентифікаційний код юридичної особи 26624436; скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 № 297 від 03.10.2023 року (по стройовій частині) у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , в частині щодо неналежних розрахунку календарної, пільгової та загальної вислуги років; алгоритму розрахунку грошової компенсації за невикористаних основних та додаткових відпусток за 2022-2023 роки; зобов`язавши зазначити у відповідних місцях вказаного наказу, що станом на 03.10.2023 року вислуга років складає: календарна 03 роки 07 місяців 25 днів; пільгову вислугу років; загальну вислугу років (з врахуванням оновленої календарної вислуги років та додаванням зазначеної пільгової вислуги років).

3. Зобов`язати військову частину НОМЕР_1 , ідентифікаційний код юридичної особи - 26624436, належним чином нарахувати та негайно виплатити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , грошове забезпечення із:

- застосуванням для обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» станом на 01.01.2022, на відповідний тарифний коефіцієнт встановлений додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»;

- з урахуванням індексації грошового забезпечення за період з 24.02.2022 року по 31.12.2022 року включно, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», починаючи з 24.02.2022 року, доплативши з вказаних сум єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

4. Зобов`язати військову частина НОМЕР_1 , ідентифікаційний код юридичної особи - 26624436, належним чином нарахувати та негайно виплатити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , грошове забезпечення із:

- застосуванням для обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» станом на 01.01.2023 року, на відповідний тарифний коефіцієнт встановлений додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»;

- урахуванням індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2023 року по 03.10.2023 року включно, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», починаючи з 01.01.2023 року, доплативши з вказаних сум єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

5. Зобов`язати військову частину НОМЕР_1 , ідентифікаційний код юридичної особи - 26624436, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 460 від 17.09.2014 року (з відповідними змінами) належним чином нарахувати та негайно виплатити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , одноразову грошову допомогу в розмірі 4 відсотки місячного грошового забезпечення (посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення) за кожний повний календарний місяць служби, а саме за 19 (дев`ятнадцять) повних місяців служби, але не менш як 25 відсотків місячного грошового забезпечення (посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія);одноразові додаткові види грошового забезпечення), із застосуванням для обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» станом на 01.01.2023, на відповідний тарифний коефіцієнт встановлений додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті З Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», доплативши з вказаних сум єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

6. Зобов`язати військову частину НОМЕР_1 , ідентифікаційний код юридичної особи - 26624436, належним чином нарахувати та негайно виплатити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , грошову компенсацію за 45 невикористаних днів щорічної основної відпустки за 2022-2023 роки, з розрахунку грошового забезпечення (посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія);одноразові додаткові види грошового забезпечення), із застосуванням для обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» станом на 01.01.2023, на відповідний тарифний коефіцієнт встановлений додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», доплативши з вказаних сум єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

7. Зобов`язати військову частину НОМЕР_1 , ідентифікаційний код юридичної особи - 26624436, належним чином нарахувати та негайно виплатити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати».

8. Стягнути солідарно з: Міністерства оборони України, ідентифікаційний код юридичної особи - 00034022; військової частини, ідентифікаційний код юридичної особи 26624436 на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 :

- додаткову винагороду відповідно до ПКМУ № 168 від 28.02.2022 року за період з 01.04.2023 року по 04.10.2023 року включно в сумі 94000 гривень 00 копійок;

- моральну шкоду в сумі 1000000 гривень 00 копійок;

всього на загальну суму 1094000 (один мільйон дев`яносто чотири тисячі) гривень 00 копійок.

9. Зобов`язати: Міністерство оборони України, ідентифікаційний код юридичної особи - 00034022; військова частину НОМЕР_1 , ідентифікаційний код юридичної особи 26624436 належним чином нарахувати та негайно виплатити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , середній заробіток (середнє грошове забезпечення) за час затримки розрахунку при звільненні з 04.10.2023 року по день набрання рішенням суду законної сили включно, з проведенням необхідних відрахувань відповідно до чинного законодавства.

10. При винесенні рішення судові витрати стягнути солідарно з: Міністерства оборони України, ідентифікаційний код юридичної особи - 00034022; військової частини НОМЕР_1 , ідентифікаційний код юридичної особи 2662443 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 .

11. Зобов`язати: Міністерство оборони України, ідентифікаційний код юридичної особи - 00034022; військову частину НОМЕР_1 , ідентифікаційний код юридичної особи 26624436 подати до суду звіт про повне виконання судового рішення протягом 10 (десяти) денного строку з моменту набрання законної сили рішення суду.

Означені вимоги вмотивовані протиправністю дій Міністерства оборони України та військової частини НОМЕР_1 , ідентифікаційний код юридичної особи 26624436 у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , щодо неналежних: розрахунку календарної, пільгової та загальної вислуги років; алгоритму розрахунку грошової компенсації за невикористаних основних та додаткових відпусток за 2022-2023 роки; індексації грошового забезпечення; нарахування та виплати грошового забезпечення; речового забезпечення; нарахування та виплати грошової компенсації вартості за неотримане речове майно; нарахування та виплати одноразової грошової допомоги у разі звільнення військовослужбовцям, призваним на військову службу за призовом у зв`язку з мобілізацією за постановою Кабінету Міністрів України № 460 від 17.09.2014 року (з відповідними змінами); нарахування та виплати грошової компенсації за 45 невикористаних днів щорічної основної відпустки за 2022-2023 роки; нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування; нарахування та виплати додаткової винагороди відповідно до ПКМУ № 168 від 28.02.2022 року за період з 01.04.2023 року по 04.10.2023 року включно; нарахування та виплати середнього заробітку (середнього грошового забезпечення) за час затримки розрахунку при звільненні; безпідставністю наказу командира військової частини НОМЕР_1 № 297 від 03.10.2023 року (по стройовій частині) у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , в частині щодо неналежних: розрахунку календарної, пільгової та загальної вислуги років; алгоритму розрахунку грошової компенсації за невикористаних основних та додаткових відпусток за 2022-2023 роки.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.12.2023 року, зазначена вище справа була розподілена та передана судді Пруднику С.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.12.2023 року означено позовну заяву було залишено без руху та надано було позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 (десяти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду: позовної заяви та її копіями, відповідно до кількості учасників справи, у відповідності до вимог ст. 160 КАС України з максимально чітко і зрозуміло сформованими позовними вимогами виходячи із приписів ст. 5 КАС України із зазначенням розрахунку суми моральної шкоди; зазначенням та наданням доказів, що підтверджують обставини, якими обґрунтовується вимога, та на підтвердження розміру заподіяної шкоди; зазначенням номерів засобів зв`язку та адреси електронної пошти саме військової частини НОМЕР_1 ; вмотивованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав поважності пропуску цього строку та відповідних доказів.

22.12.2023 року на виконання вимог ухвали суду від 11.12.2023 року від ОСОБА_1 надійшла змінена згідно ухвали суду від 11.12.2023 року позовна заява, в якій містилось клопотання про призначення психологічної експертизи та заява №1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.12.2023 року визнано неповажними підстави пропуску строку звернення до суду, які вказані в заяві про поновлення строку ОСОБА_1 . Продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, що викладені в ухвалі суду від 11.12.2023 року. Позивачу надано було строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 (десяти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом подання до суду: вмотивованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав поважності пропуску цього строку та відповідних доказів, якщо такі є (докази першого звернення до суду із даною позовною заявою з зазначенням дати звернення до суду. Зазначити, яку саме ухвалу суду позивач не отримував у справі №160/28679/23.

01.01.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від представника позивача представника Чернеша Дмитра Сергійовича надійшла сформована 29.12.2023 року через систему «Електронний суд» заява про вступ у справу як представника, в якій містилась заява №1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

В обґрунтування заяви №1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду, яка міститься у змісті заяви про вступ у справу як представника, представник позивача додає до суду засвідчену копію листа Торгово-промислової палати України № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 року та вказує, що з 24.02.2022 року по момент завершення дії воєнного стану будь-який пропуск будь-яких строків є поважним зважаючи на дію форс-мажорних обставин. Представник позивача також стверджує, що оскільки на момент звільнення позивач не мав документів для звернення до суду з цим позовом, змушений був використати досудовий порядок вирішення спору, передбачений ч.4 ст.122 КАСУ, зважаючи на той факт, що вказаний позов поданий виключно для отримання у подальшому належного рівня пенсійного забезпечення позивача.

В період з 25.12.2023 року по 12.01.2024 року суддя Прудник С.В. перебував у щорічній основній відпустці.

За наслідками розгляду заяви №1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду, ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.01.2024 року визнано неповажними підстави пропуску строку звернення до суду, які вказані в заяві про поновлення строку ОСОБА_1 . Продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, що викладені в ухвалі суду від 11.12.2023 року. Позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 (десяти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом подання до суду: вмотивованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав поважності пропуску цього строку та відповідних доказів, якщо такі є (докази першого звернення до суду із даною позовною заявою з зазначенням дати звернення до суду.

23.01.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від представника позивача Чернеша Дмитра Сергійовича надійшли сформовані 19.01.2024 року та 22.01.2024 року через систему «Електронний суд» заяви про вступ у справу як представника, у змісті яких містилась заява №1 про заперечення щодо дій головуючого. В даних заявах, які ідентичні за змістом, представник позивача просив суд задовольнити дані заперечення щодо дій головуючого з будь-яких причини та з будь-яких обставин, відкрити провадження в адміністративній справі. Крім того, у змісті заяви про заперечення щодо дій головуючого, представником позивача зазначалося про прийняття оскаржуваного рішення складом суду, якому заявлено відвід. Тож в даній заяві, представник вказував про те, що останнім вже було заявлено відвід судді, який суд продовжує ігнорувати без жодної мотивації.

Надаючи правову оцінку доводам аргументам представника позивача щодо відводу судді, суд зазначив, що як убачається із матеріалів справи, 01.01.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від представника позивача представника Чернеша Дмитра Сергійовича надійшла сформована 29.12.2023 року через систему «Електронний суд» заява про вступ у справу як представника, в якій містилась заява №1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду. Так у п. 18 даної заяви представник позивача зазначив щодо правових підстав упередженості судді Прудника С.В. та обов`язковості відводу (самовідводу). Мотивуючи підстави такого відводу, представник позивача зазначив, що заявлений відвід, зокрема, обумовлений тим, що суддя не відкрив провадження у даній справі та не поновив строк звернення до адміністративного суду, що в свою чергу свідчить про упередженість судді Прудника С.В., чим обмежує позивача у праві на доступ до правосуддя.

Отже у даному випадку суд вважав, що представником позивача Чернешом Д.С. заявлено клопотання про відвід судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудника С.В. щодо упередженості судді через обмеження позивача у праві на доступ до правосуддя.

За наслідками розгляду означеного клопотання, ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.01.2024 року визнано клопотання представника позивача Чернеша Дмитра Сергійовича про відвід судді Прудника С.В. необґрунтованим. Передано матеріали адміністративної справи №160/31938/23 для визначення складу суду для вирішення питання про відвід судді.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.01.2024 року у задоволенні клопотання представника позивача Чернеша Дмитра Сергійовича про відвід судді Прудника С.В. у адміністративній справі № 160/31938/23 відмовлено.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.01.2024 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення психологічної експертизи відмовлено.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.01.2024 року прийнято до свого провадження означену позовну заяву та відкрито провадження в адміністративній справі. Призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. В означеній ухвалі суду зазначено, що правова оцінка про дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду, буде надана судом під час прийняття судового рішення у даній справі. Витребувано у Міністерства оборони України та у військової частини НОМЕР_1 : засвідчену належним чином у відповідності до вимог ст. 94 КАС України копію наказу командира військової частини НОМЕР_1 № 297 від 03.10.2023 року (по стройовій частині) у відношенні ОСОБА_1 та докази ознайомлення позивача з таким наказом; довідку про середній заробіток з серпня 2023 року по жовтень 2023 року із зазначенням середньоденної заробітної плати; письмові та вмотивовані пояснення щодо: розрахунку календарної, пільгової та загальної вислуги років; алгоритм розрахунку грошової компенсації за невикористаних основних та додаткових відпусток за 2022-2023 роки; індексації грошового забезпечення; нарахування та виплати грошового забезпечення; речового забезпечення; нарахування та виплати грошової компенсації вартості за неотримане речове майно; нарахування та виплати одноразової грошової допомоги у разі звільнення військовослужбовцям, призваним на військову службу за призовом у зв`язку з мобілізацією за постановою Кабінету Міністрів України № 460 від 17.09.2014 року (з відповідними змінами); нарахування та виплати грошової компенсації за 45 невикористаних днів щорічної основної відпустки за 2022-2023 роки; нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування; нарахування та виплати додаткової винагороди відповідно до ПКМУ № 168 від 28.02.2022 року за період з 01.04.2023 року по 04.10.2023 року включно; нарахування та виплати середнього заробітку (середнього грошового забезпечення) за час затримки розрахунку при звільненні; неналежного розрахунку календарної, пільгової та загальної вислуги років; алгоритму розрахунку грошової компенсації за невикористаних основних та додаткових відпусток за 2022-2023 роки; зазначення, що станом на 03.10.2023 року вислуга років складає: календарна 03 роки 07 місяців 25 днів; пільгову вислугу років; загальну вислугу років (з врахуванням оновленої календарної вислуги років та додаванням зазначеної пільгової вислуги років); щодо нарахування та виплати грошового забезпечення, яке складається з: застосуванням для обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» станом на 01.01.2022, на відповідний тарифний коефіцієнт встановлений додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»; урахування індексації грошового забезпечення за період з 24.02.2022 року по 31.12.2022 року включно, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», починаючи з 24.02.2022 року, доплативши з вказаних сум єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування; щодо нарахування та виплати грошового забезпечення, яке складається з: застосуванням для обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» станом на 01.01.2023 року, на відповідний тарифний коефіцієнт встановлений додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»; урахуванням індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2023 року по 03.10.2023 року включно, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», починаючи з 01.01.2023 року, доплативши з вказаних сум єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування; одноразової грошової допомоги в розмірі 4 відсотки місячного грошового забезпечення (посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення) за кожний повний календарний місяць служби, а саме за 19 (дев`ятнадцять) повних місяців служби, але не менш як 25 відсотків місячного грошового забезпечення (посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія);одноразові додаткові види грошового забезпечення), із застосуванням для обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» станом на 01.01.2023, на відповідний тарифний коефіцієнт встановлений додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті З Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», доплативши з вказаних сум єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування; грошової компенсації за 45 невикористаних днів щорічної основної відпустки за 2022-2023 роки, з розрахунку грошового забезпечення (посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія);одноразові додаткові види грошового забезпечення), із застосуванням для обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» станом на 01.01.2023, на відповідний тарифний коефіцієнт встановлений додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», доплативши з вказаних сум єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування; грошової компенсації вартості за неотримане речове майно, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати»; нарахування та виплати додаткової винагороди відповідно до ПКМУ № 168 від 28.02.2022 року за період з 01.04.2023 року по 04.10.2023 року включно в сумі 94000 гривень 00 копійок; нарахування та виплати моральної шкоди в сумі 1000000 гривень 00 копійок; нарахування та виплати середнього заробітку (середнє грошове забезпечення) за час затримки розрахунку при звільненні з 04.10.2023 року по день набрання рішенням суду законної сили включно, з проведенням необхідних відрахувань відповідно до чинного законодавства. Судом зобов`язано витребувані докази слід подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду (також шляхом направлення на електронну адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду (; ) ) у строк до 29.02.2024 року.

05.02.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від представника позивача Чернеша Дмитра Сергійовича надійшла сформована 03.02.2024 через систему «Електронний суд» заява про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді (внесення РНОКПП / коду ЄДРПОУ до додаткових відомостей про учасника справи та надання доступу до електронної справи), в якій містилась заява клопотання №1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та проведення судових засідань в режимі відеоконференції.

Аргументи заяви-клопотання №1 зводяться до незгоди щодо прийняття судом ухвали суду від 30.01.2024 року за правилами спрощеного позовного провадження; витребування судом доказів у відповідачів за власної ініціативи. При цьому представник позивача нагадав, що первісний позов до відповідачів подано у справі № №160/28679/23, а відтак позивач не порушив жодних строків звернення до суду, на підтвердження чого вимагає приєднати матеріали справи №№160/28679/23 до даної справи. Прибуття представника позивача Дмитра Чернеша до суду з міста Кривого Рогу Дніпропетровської області вкрай ускладнено внаслідок віддаленості, відсутності належного транспортного сполучення, систематичної відсутності квитків на проїзд, обмежувальних заходів у зв`язку з війною.

Відтак представник позивача вимагає: 1. Розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням(викликом) сторін. 2. Приєднати матеріали справи №№160/28679/23 до даної справи. 3. Забезпечити представнику позивача Дмитру Чернешу проведення всіх без винятку судових засідань по даній справі у режимі відеоконференції. 4. Визначити суд, відповідальний за проведення відеоконференції під час вищевказаного судового засідання(пропоную Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області).

Вирішуючи дану заяву-клопотання №1, суд враховує наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тож, відповідно до ч. 6 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Аксен проти Німеччини", заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Варела Ассаліно проти Португалії", заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

В даному випадку кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними ст. 44 КАС України із урахуванням норм, передбачених главою 10 "Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження" КАС України.

Представник позивача не навів обґрунтованих підстав того, що справа не може бути розглянута без попереднього усного заслуховування пояснень сторін щодо суті спору.

Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

При цьому суд зазначає, що вирішення питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження передбачено статтею 260 КАС України.

Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У випадку, передбаченому частиною першою статті 259 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження; або відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк із поважних причин.

Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Суд зазначає, що частиною сьомою статті 260 КАС України встановлено, що частини друга - шоста цієї статті не застосовуються до справ, визначених пунктами 1 - 9 частини шостої статті 12 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 6 ст. 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо, зокрема прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

В даному випадку вказана справа відноситься до категорії справ незначної складності, заява-клопотання №1 представника позивача в частині розгляду справи за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, є не обґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Щодо заяви-клопотання №1 представника позивача в частині проведення судових засідань в режимі відеоконференції, суд зазначає наступне.

Так, ст. 195 КАС України встановлено, що учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

На період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню особливо небезпечних інфекційних хвороб, учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Свідок, перекладач, спеціаліст, експерт можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції виключно в приміщенні суду.

У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

Копія ухвали про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду негайно надсилається до суду, який зобов`язаний організувати її виконання, та особі, яка братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд, який забезпечує проведення відеоконференції, перевіряє явку і встановлює особи тих, хто з`явився, а також перевіряє повноваження представників.

Використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки.

Відеоконференція, у якій беруть участь учасники справи, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції долучаються до матеріалів справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Як вказав Верховний Суд в ухвалі від 05.06.2018 року у справі № 554/8322/16-а, аналіз статті 195 КАС свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Зазначена стаття не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони.

Крім того, такий спосіб участі в судовому засіданні, носить винятковий характер, та має бути зумовлений обґрунтованими причинами, які ускладнюють або роблять неможливим особисту участь сторони чи її представника в судовому засіданні.

Суд наголошує, що представником відповідача не наведено причин, які фактично ускладнюють або роблять неможливою його участь у судовому засіданні суду першої інстанції.

Додатково, суд зазначає, що якість зв`язку в умовах проведення судового засідання в режимі відеоконференції за допомогою технічних засобів, є незадовільною та не створює умов для належного розгляду справи.

За нормами Кодексу адміністративного суду України, участь сторін в судовому засіданні не є обов`язковою. При цьому, сторони мають можливість надати письмові пояснення, відзив або заперечення до позовної заяви.

За таких обставин, суд вважає, що у задоволенні заяви-клопотання №1 представника позивача в частині проведення судових засідань в режимі відеоконференції слід відмовити.

Керуючись статтями 12, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви-клопотання №1 представника позивача Чернеша Дмитра Сергійовича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та проведення судових засідань в режимі відеоконференції - відмовити.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя С. В. Прудник