Справа № 580/8808/23
Суддя: Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ
Дата ухвалення: 2024-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2024 року справа № 580/8808/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кульчицького С.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці до ВСП "Черкаські енергетичні мережі" ПАТ "Черкасиобленерго" про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулось Центральне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (далі - позивач) з позовом до ВСП "Черкаські енергетичні мережі" ПАТ "Черкасиобленерго" (далі - відповідач), в якому просить застосувати до відповідача заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю), а саме: заборонити виконання робіт в діючих електроустановках напругою 35 кВ, 10 кВ, 0,4 кВ, які створюють загрозу життю працюючих ВСП "Черкаські енергетичні мережі" ПАТ "Черкасиобленерго".

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 09.07.2023 о 02 год 30 хв зі ОСОБА_1 електромонтером оперативно-виїзної бригади Канівської філії ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» стався нещасний випадок зі смертельним наслідком. Враховуючи поставлені перед Міжрегіональним управлінням завдання та в межах наданої законом компетенції, його уповноваженими посадовими особами відповідно до направлення на проведення перевірки від 13.07.2023 № Ц/2/19593-23, виданого на підставі наказу від 13.07.2023 № 245/Ц-ЗК у період з 18.07.2023 по 31.07.2023 було проведено позапланову перевірку дотримання ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці, гігієни праці та законодавства про працю. Результати перевірки оформлені Актом від 31.07.2023 № Ц/КВ/16737/56. За результатами проведеної перевірки посадовими особами Міжрегіонального управління виявлено та зафіксовано ряд порушень, при цьому, порушення зафіксовані в рядках 1-11 в розділі «опис виявлених порушень вимог законодавства» Акту перевірки, створюють загрозу життю і здоров`ю працівників підприємства та передбачають необхідність негайного зупинення робіт в діючих електроустановках напругою 35 кВ, 10 кВ, 04 кВ, у зв`язку з чим позивач звернувся з даним позовом до суду.

Ухвалою від 02.10.2023 суддя Черкаського окружного адміністративного суду прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у адміністративній справі, вирішив розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач позов не визнав, надавши відзив на позовну заяву, де зазначено, що відповідач є відокремленим структурним підрозділом юридичної особи - ПАТ "Черкасиобленерго" і не має статутусу юридичної особи, а тому не є суб`єктом господарювання та до нього не можуть бути застосовані положення Закону № 877-V щодо застосування заходів реагування у вигляді заборони виконання робіт, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову. В порушення вимог ч. 5 ст. 7 Закону № 877-V посадові особи відповідача перед початком здійснення перевірки не пред`явили директору ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» Батуріну Ю.В. оригінал направлення від 13.07.2023 № Ц/2/19593-23 про що одразу зазначив як сам ОСОБА_2 так і директор з охорони праці та пожежної безпеки ПАТ «Черкасиобленерго» ОСОБА_3 та про що неодноразово наголошувалось у листах позивача до відповідача, зокрема від 03.08.2023 № 5968/07-02/2023 «Про надання зауважень», від 11.08.2023 № 6220/07-02/2023 «Про скасування припису». Також відповідачем зазначено, що ним не допущено порушень Закону № 877-V, оскільки він не є самостійною юридичною особою, а є відокремленим структурним підрозділом та керується у своїй діяльності статутом ПАТ «Черкасиобленерго» та Положенням П-ВП-15 "Про відокремлений структурний підрозділ "Черкаські енергетичні мережі" ПАТ "Черкасиобленерго". Натомість, ПАТ «Черкасиобленерго», як юридична особа до складу якої входить відповідач, належним чином дотримується вимог законодавства з охорони праці, як в Товаристві так і в його відокремлених структурних підрозділах. В штаті Товариства введена посада директора з охорони праці та пожежної безпеки, створена служба охорони праці до складу якої входить 5 осіб, а також в 23 структурних підрозділах ПАТ «Черкасиобленерго» введені в штат і укомплектовані посади інженера з охорони праці. Напрямки роботи з реалізації державної політики у сфері охорони праці, пожежної та екологічної безпеки покладено на службу охорони праці, пожежної та екологічної безпеки Товариства, а безпосередньо в структурних підрозділах Товариства на інженерів з охорони праці. Також, в ПАТ «Черкасиобленерго» розроблене та затверджене рішенням Наглядової Ради ПАТ «Черкасиобленерго», протокол № 1/2019 від 04.01.2019, Положення П-01-038 про службу охорони праці ПАТ «Черкасиобленерго». На виконання вимог п. 3.2 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці в ПАТ «Черкасиобленерго» розроблено Положення про навчання працівників ПАТ «Черкасиобленерго» з питань охорони праці, пожежної безпеки і технічної експлуатації, яке затверджено наказом Голови Правління ПАТ «Черкасиобленерго» від 12.07.2017 № 221. Згідно п. 4.3 виконання вимог даного Положення є обов`язковим для всіх працівників відокремлених структурних підрозділів, служб та відділів Товариства. Отже, враховуючи зазначене вище, організація роботи з охорони праці в ПАТ «Черкасиобленерго» і у відокремленому структурному підрозділі «Черкаські енергетичні мережі» організована згідно вимог чинного законодавства і відповідає вимогам законодавства. З таких підстав просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Позивач надав до суду відповідь на відзив на позовну заяву, де зазначив, що доводи відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву є безпідставними та необґрунтованими, у зв`язку з чим просив задовольнити позовні вимоги з підстав, зазначених у позовній заяві.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, повно, всебічно, об`єктивно дослідивши надані у справі докази, судом встановлено наступне.

09.07.2023 о 02 год 30 хв зі ОСОБА_1 електромонтером оперативно-виїзної бригади Канівської філії ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» стався нещасний випадок зі смертельним наслідком.

Відповідно до направлення на проведення перевірки від 13.07.2023 № Ц/2/19593-23, виданого на підставі наказу від 13.07.2023 № 245/Ц-ЗК у період з 18.07.2023 до 31.07.2023 було проведено позапланову перевірку дотримання ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці, гігієни праці та законодавства про працю.

Результати перевірки оформлені Актом від 31.07.2023 № Ц/КВ/16737/56.

За результатами проведеної перевірки посадовими особами Міжрегіонального управління виявлено та зафіксовано ряд порушень, при цьому, порушення зафіксовані в рядках 1-11 в розділі «опис виявлених порушень вимог законодавства» Акту перевірки, створюють загрозу життю і здоров`ю працівників підприємства, а саме:

1) стаття 13 Закону України «Про охоронупраці»; п. 1.2. НПАОП 0.00-4.35-04 «Типового положення про службу охорони праці», на підприємстві не функціонує служба охорони праці, а саме:роботодавцем відокремленого структурного підрозділу «Черкаські енергетичні мережі», на основі Типового положення про службу охорони праці з урахуванням специфіки виробництва та видів діяльності, чисельності працівників, умов праці та інших факторів не розроблене і не затверджене Положення про службу охорони праці підприємства, не визначена структура служби охорони праці, її чисельність, основні завдання, функції та права її працівників відповідно до законодавства;

2) статті 13, 15 Закону України «Про охорону праці»; п. 1.4. НПАОП 0.00-4.35-04 «Типового положення про службу охорони праці», а саме: служба охорони праці створюється на підприємствах з кількістю працюючих 50 і більше осіб. На підприємстві, відокремлений структурний підрозділ «Черкаські енергетичні мережі», не створена служба охорони праці;

3) стаття 13 Закону України «Про охорону праці», п. 2. Розділу IV НПАОП 0.00-4.15-98 «Положення про розробку інструкцій з охорони праці», роботодавцем відокремленого структурного підрозділу «Черкаські енергетичні мережі» не забезпечено функціонування системи управління охороною праці, а саме: не розроблені інструкції з охорони праці та відсутній, затверджений роботодавцем, перелік інструкцій з охорони праці;

4) стаття 13 Закону України «Про охорону праці»; НПАОП 0.00-4.12-2005 «Перелік робіт з підвищеною небезпекою», роботодавцем відокремленого структурного підрозділу «Черкаські енергетичні мережі» не забезпечено функціонування системи управління охороною праці, а саме: на підприємстві відсутній затверджений роботодавцем перелік робіт з підвищеною небезпекою;

5) стаття 13 Закону України «Про охорону праці», п. 5.2.1. НПАОП 40.1.-1.01-07 «Правил безпечної експлуатації електроустановок», а саме: перелік робіт, які виконують у порядку поточної експлуатації, затверджує керівництво підприємства. На підприємстві, відокремлений структурний підрозділ «Черкаські енергетичні мережі», не виконуються організаційні заходи, що убезпечують працівників під час роботи, а саме: перелік робіт, що виконуються у порядку поточної експлуатації не затверджений керівником підприємства;

6) стаття 13 Закону України «Про охорону праці», п. 3.2. НПАОП 0.00-4.12-05 «Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці» (зі змінами), роботодавцем відокремленого структурного підрозділу «Черкаські енергетичні мережі» не забезпечено функціонування системи управління охороною праці на підприємстві, а саме: на підприємстві на основі Типового положення, з урахуванням специфіки виробництва та вимог нормативно-правових актів з охорони праці, не розроблене і не затверджене Положення підприємства про навчання з питань охорони праці;

7) стаття 18 Закону України «Про охорону праці», п. 3.9. НПАОП 0.00-4.12-05 «Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці» (зі змінами), Роботодавцем відокремленого структурного підрозділу «Черкаські енергетичні мережі» не забезпечено функціонування системи управління охороною праці на підприємстві, а саме: перевірка знань працівників з питань охорони праці на підприємстві здійснюється комісією з перевірки знань з питань охорони праці підприємства, склад якої не затверджений наказом (розпорядженням) роботодавця;

8) стаття 13, 18 Закону України «Про охорону праці», п. 6.10. НПАОП 0.00-4.12-05 «Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці», роботодавцем відокремленого структурного підрозділі «Черкаські енергетичні мережі», не забезпечено функціонування системи управління охороною праці, а саме: при проведенні інструктажу (повторного) працівнику підрозділу 27.06.2023 ОСОБА_1 , електромонтеру оперативно-виїзної бригади Канівської філії відокремленого структурного підрозділу «Черкаські енергетичні мережі», особа, яка проводила інструктаж ОСОБА_4 , уносить записи до журналу реєстрації інструктажів з питань охорони праці, пожежної безпеки і технічної експлуатації (далі - журнал) не в повному обсязі, а саме: в графі 12 журналу не зазначається дата перевірки знань та здійснення допуску до роботи працівників підрозділу;

9) стаття 18 Закону України «Про охорону праці», п. 3.1. НПАОП 0.00-4.12-05 «Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці» (зі змінами), Роботодавцем відокремленого структурного підрозділу «Черкаські енергетичні мережі» не забезпечено функціонування системи управління охороною праці на підприємстві, а саме: працівник підприємства, ОСОБА_1 , електромонтер оперативно-виїзної бригади Канівської філії відокремленого структурного підрозділу «Черкаські енергетичні мережі», не пройшов на підприємстві за рахунок роботодавця, навчання з питань охорони праці;

10) стаття 18 Закону України «Про охорону праці», п. 3.11. НПАОП 0.00-4.12-05 «Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці» (зі змінами), роботодавцем відокремленого структурного підрозділу «Черкаські енергетичні мережі» не забезпечено функціонування системи управління охороною праці на підприємстві, а саме: перелік питань для перевірки знань з охорони праці працівників, з урахуванням специфіки виробництва, не складаний членами комісії та не затверджений роботодавцем;

11) стаття 18 Закону України «Про охорону праці», п. 4.3. НПАОП 0.00-4.12-05 «Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці» (зі змінами), роботодавцем відокремленого структурного підрозділу «Черкаські енергетичні мережі» не забезпечено функціонування системи управління охороною праці на підприємстві, а саме: спеціальне навчання з питань охорони праці не проводиться роботодавцем на підприємстві за навчальними планами та програмами, які розробляються з урахуванням конкретних видів робіт, виробничих умов, функціональних обов`язків працівників і не затверджені наказом (розпорядженням) роботодавця.

Акт перевірки від 31.07.2023 підписано директором ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» із зауваженнями, а саме: в графі акту «пояснення, зауваження або заперечення» зазначено, що «заперечення будуть подані в установлений законодавством термін 31 липня 2023 року о 11:50 год.».

У зв`язку з виявленими порушеннями Центральним міжрегіональним управлінням 31.07.2023 складено припис № Ц/КВ/16737/56/П/ОП про усунення виявлених порушень.

Зауваження від директора ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» до Акту перевірки були подані листом від 03.08.2023 № 5968/07- 02/2023 та отримані Центральним міжрегіональним управлінням 03.08.2023 за вх. № 13621/Ц/1-23.

Станом на час підготовки даного позову від ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» не отримано інформації про усунення виявлених порушень законодавства, зафіксованих в Акті перевірки.

Позивач, на підставі ст. 7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності звернувся із цим адміністративним позовом до суду.

Під час вирішення спору по суті суд зазначає, що відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 38 Закону України Про охорону праці державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 затверджено Положення про Держпраці (далі Положення № 96), за змістом пункту 1 якого Держпраці є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Згідно з пунктом 7 Положення № 96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Відповідно до пункту 1 Положення про Центральне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, затвердженого наказом Державної служби України від 23.09.2022 № 170 (далі Положення № 170) Центральне управління є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується.

Повноваження Міжрегіонального управління поширюються на територію Чернігівської, Київської та Черкаської областей.

За пунктом 4 Положення № 170 Міжрегіональне управління відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства у сфері охорони праці, зокрема в частині безпечного ведення робіт, гігієни праці, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, у тому числі з питань: забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям та іншими засобами індивідуального та колективного захисту; монтажу, ремонту, реконструкції, налагодження і безпечної експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва і машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки; безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, проведення робіт з утилізації звичайних видів боєприпасів, ракетного палива га вибухових матеріалів військовою призначення; виробництва, зберігання, використання отруйних речовин у виробничих процесах, у тому числі продуктів біотехнологій та інших біологічних агентів; організації проведення навчання (в тому числі спеціального) і перевірки знань з питань охорони праці; навчання працівників у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення та перевірки їх знань.

Положеннями статті 1 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 № 877-V (далі Закон № 877) закріплено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно з частиною 1 статті 39 Закону України Про охорону праці посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, зокрема, мають право видавати в установленому порядку роботодавцям, керівникам та іншим посадовим особам юридичних та фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, міністерствам та іншим центральним органам виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевим державним адміністраціям та органам місцевого самоврядування обов`язкові для виконання приписи (розпорядження) про усунення порушень і недоліків в галузі охорони праці, охорони надр, безпечної експлуатації об`єктів підвищеної небезпеки, а також забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.

Нормами частини 5 статті 4 ЗУ Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності визначено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Згідно з частиною 7 статті 7 ЗУ Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану (далі Постанова № 303) припиняється проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 № 64 Про введення воєнного стану в Україні.

Згідно пункту 2 Постанови № 303 зазначено, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Зокрема, згідно статті 16 Закону України Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану від 15.03.2022 № 2136-ІХ (далі Закон № 2136) позапланові заходи державного нагляду (контролю) у період дії воєнного стану здійснюються за наявності підстав, визначених абзацами п`ятим, восьмим, дев`ятим частини першої статті 6 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Відповідно до абз. 9 частини 1 статті 6 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності підставою для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) є настання смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Аналіз вказаних приписів вказує на те, що на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 № 64 Про введення воєнного стану в Україні припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю). При цьому, за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, протягом періоду воєнного стану дозволяється здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю).

Судом встановлено, що позивач здійснив захід державного нагляду (контролю) у зв`язку із настанням смерті працівника відповідача внаслідок нещасного випадку, що відповідає меті здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю). Перевірку дотримання ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці, гігієни праці та законодавства про працю проведено відповідно до направлення на проведення перевірки від 13.07.2023 № Ц/2/19593-23, виданого на підставі наказу від 13.07.2023 № 245/Ц-ЗК у період з 18.07.2023 о 31.07.2023.

Щодо виявлених позивачем порушень та наявності підстав застосування заходів реагування слід зазначити таке.

Відповідно до статті 13 Закону України «Про охорону праці» роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

З цією метою роботодавець забезпечує функціонування системи управління охороною праці, а саме:

- створює відповідні служби і призначає посадових осіб, які забезпечують вирішення конкретних питань охорони праці, затверджує інструкції про їх обов`язки, права та відповідальність за виконання покладених на них функцій, а також контролює їх додержання;

- розробляє за участю сторін колективного договору і реалізує комплексні заходи для досягнення встановлених нормативів та підвищення існуючого рівня охорони праці;

- забезпечує виконання необхідних профілактичних заходів відповідно до обставин, що змінюються;

- впроваджує прогресивні технології, досягнення науки і техніки, засоби механізації та автоматизації виробництва, вимоги ергономіки, позитивний досвід з охорони праці тощо;

- забезпечує належне утримання будівель і споруд, виробничого обладнання та устаткування, моніторинг за їх технічним станом;

- забезпечує усунення причин, що призводять до нещасних випадків, професійних захворювань, та здійснення профілактичних заходів, визначених комісіями за підсумками розслідування цих причин;

- організовує проведення аудиту охорони праці, лабораторних досліджень умов праці, оцінку технічного стану виробничого обладнання та устаткування, атестацій робочих

- місць на відповідність нормативно-правовим актам з охорони праці в порядку і строки, що визначаються законодавством, та за їх підсумками вживає заходів до усунення небезпечних і шкідливих для здоров`я виробничих факторів;

- розробляє і затверджує положення, інструкції, інші акти з охорони праці, що діють у межах підприємства (далі - акти підприємства), та встановлюють правила виконання робіт і поведінки працівників на території підприємства, у виробничих приміщеннях, на будівельних майданчиках, робочих місцях відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, забезпечує безоплатно працівників нормативно-правовими актами та актами підприємства з охорони праці;

- здійснює контроль за додержанням працівником технологічних процесів, правил поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, використанням засобів колективного та індивідуального захисту, виконанням робіт відповідно до вимог з охорони праці;

- організовує пропаганду безпечних методів праці та співробітництво з працівниками у галузі охорони праці;

- вживає термінових заходів для допомоги потерпілим, залучає за необхідності професійні аварійно-рятувальні формування у разі виникнення на підприємстві аварій та нещасних випадків.

Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог.

Згідно з статтею 15 Закону України «Про охорону праці» на підприємстві з кількістю працюючих 50 і більше осіб роботодавець створює службу охорони праці відповідно до типового положення, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони праці.

Служба охорони праці підпорядковується безпосередньо роботодавцю.

Відповідно до статті 18 Закону України «Про охорону праці» працівники під час прийняття на роботу і в процесі роботи повинні проходити за рахунок роботодавця інструктаж, навчання з питань охорони праці, з надання першої медичної допомоги потерпілим від нещасних випадків і правил поведінки у разі виникнення аварії.

Працівники, зайняті на роботах з підвищеною небезпекою або там, де є потреба у професійному доборі, повинні щороку проходити за рахунок роботодавця спеціальне навчання і перевірку знань відповідних нормативно-правових актів з охорони праці.

Перелік робіт з підвищеною небезпекою затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони праці.

Посадові особи, діяльність яких пов`язана з організацією безпечного ведення робіт, під час прийняття на роботу і періодично, один раз на три роки, проходять навчання, а також перевірку знань з питань охорони праці за участю профспілок.

Порядок проведення навчання та перевірки знань посадових осіб з питань охорони праці визначається типовим положенням, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони праці.

Не допускаються до роботи працівники, у тому числі посадові особи, які не пройшли

навчання, інструктаж і перевірку знань з охорони праці.

У разі виявлення у працівників, у тому числі посадових осіб, незадовільних знань з питань охорони праці, вони повинні у місячний строк пройти повторне навчання і перевірку знань.

Вивчення основ охорони праці, а також підготовка та підвищення кваліфікації спеціалістів з охорони праці з урахуванням особливостей виробництва відповідних об`єктів економіки забезпечуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері освіти і науки, в усіх навчальних закладах за програмами, погодженими із центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Суд зазначає, що зазначені в Акті перевірки порушення створюють загрозу життю і здоров`ю працівників ВСП "Черкаські енергетичні мережі" ПАТ "Черкасиобленерго". На час вирішення справи у суду відсутні докази усунення порушень зазначених в акті перевірки від 31.07.2023 № Ц/КВ/16737/56.

Відповідно до ст. 3 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється, серед інших, за принципом пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.

Згідно з ст.1 Закону № 877-V ризик - ймовірність виникнення негативних наслідків від провадження господарської діяльності та можливий розмір втрат від них, що вимірюється у кількісних та якісних показниках.

Отже, підставою для застосування відповідних заходів реагування є порушення суб`єктом господарювання законодавства про охорону праці, яке створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Статтею 4 Закону України «Про охорону праці» визначено, що державна політика в галузі охорони праці визначається відповідно до Конституції України Верховною Радою України, базується, зокрема, на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників і спрямована на створення належних, безпечних і здорових умов праці, запобігання нещасним випадкам та професійним захворюванням.

Відповідно до частини 1 статті 6 вищезазначеного Закону умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам законодавства.

Частиною першою статті 246 Господарського кодексу України регламентовано, що здійснення будь-якої діяльності, що загрожує життю і здоров`ю людей або становить підвищену небезпеку для довкілля, забороняється.

Поняття «загроза життю та здоров`ю» працівників є оціночним, а суб`єктом його оцінки в першу чергу є позивач, як спеціальний орган який виконує завдання нагляду (контролю) за додержанням законодавства у сфері охорони праці. Тому, висновки щодо існування вказаної загрози ґрунтуюся на певній свободі розсуду, а відтак охоплюються сферою дискреційних повноважень позивача як органу, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями, що є необхідними для обґрунтування тверджень про ймовірність загрози життю та здоров`ю працівників та інших осіб внаслідок допущення виявлених перевіркою порушень.

Одночасно, відповідно до положень статей 3, 27 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Обов`язок держави захищати життя людини.

Таким чином, недодержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони праці та промислової безпеки призводить до невиправданого ризику можливого завдання шкоди життю і здоров`ю працівників такого суб`єкта.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 823/589/16 (№ К/9901/30861/18), від 05.12.2019 у справі № 805/1493/17-а (№ К/9901/45872/18).

Статтею 13 Конвенції Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі передбачено, що інспектори праці уповноважені вживати заходів з метою усунення недоліків, виявлених на споруді, в обладнанні або методах роботи, які вони мають підстави вважати такими, що загрожують здоров`ю чи безпеці працівників. Для того, щоб інспектори праці мали можливість вживати таких заходів, вони будуть уповноважені, з дотриманням права на оскарження у судових або адміністративних органах, яке може бути передбачене законодавством, давати розпорядження або вимагати, щоб було дано розпорядження: а) щодо внесення протягом визначеного терміну до установки або споруди таких змін, які можуть бути необхідні для забезпечення дотримання правових норм з питань охорони здоров`я та безпеки працівників; б) у разі безпосередньої загрози здоров`ю чи безпеці працівників - щодо вжиття заходів, які підлягають негайному виконанню. Якщо процедура, встановлена у пункті 2, є несумісною з адміністративною чи судовою практикою члена Організації, інспектори матимуть право звертатися до компетентного органу для того, щоб він видав наказ або ініціював вжиття заходів, які підлягають негайному виконанню.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

При цьому, суд зазначає, що захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Згідно з абзацом 2 частини 5 статті 4 Закону № 877-V відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Таким чином, у разі усунення виявлених порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, відповідач не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював зупинення із повідомленням відновлення господарської діяльності.

З огляду на відсутність в матеріалах справи доказів, які свідчать про те, що відповідачем усунуті порушення вимог законодавства, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, зафіксовані у акті перевірки, суд приходить до висновку, що наявні підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду у вигляді, вказаному у позовній заяві.

Щодо твердження відповідача, про те, що він не є суб`єктом господарювання та до нього не можуть бути застосовані положення Закону № 877-V щодо застосування заходів реагування у вигляді заборони виконання робіт, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову, суд зазначає наступне.

Відповідно до пп. 6 п. 4 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою КМУ від 11.02.2015 № 96 Державна служба України з питань праці, відповідно до покладених на неї завдань, здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.

Згідно з пунктом 7 вказаного Положення Державна служба України з питань праці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Згідно з Положенням про Центральне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, затвердженим наказом Державної служби України з питань праці від 23.09.2022 № 170 Міжрегіональне управління є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до частини 3 статті 7 Закону № 877-V у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються, серед іншого: найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід.

Відповідно до статті 4 Закону № 877-V при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 27.10.2020 № 2161, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.12.2020 за № 1280/35563 «Про затвердження форм документів, що складаються при здійсненні заходів державного нагляду та контролю Державною службою України з питань праці» (далі - Наказ № 2161), відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», затверджено форму акта складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, праці, зайнятості населення, зайнятості та працевлаштування осіб з інвалідністю, здійснення державного гірничого нагляду (форма 1) та форму припису про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, зайнятості населення, зайнятості та працевлаштування осіб з інвалідністю, здійснення державного гірничого нагляду (форма 9).

Відповідно до встановленої Наказом № 2161 форми Акту складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, праці, зайнятості населення, зайнятості та працевлаштування осіб з інвалідністю, здійснення державного гірничого нагляду (форма 1), в ньому зазначаються найменування суб`єкта господарювання (відокремленого підрозділу) або прізвище, ім`я та по батькові (за наявності) фізичної особи, яка використовує найману працю.

Відповідно до встановленої Наказом № 2161 форми Припису про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, зайнятості населення, зайнятості та працевлаштування осіб з інвалідністю, здійснення державного гірничого нагляду (форма 9) в ньому зазначається найменування суб`єкта господарювання (відокремленого підрозділу) або прізвище, ім`я та по батькові (за наявності) фізичної особи, яка використовує найману працю).

Таким чином позивачем правомірно здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю) ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго».

Щодо твердження відповідача про відсутність порушень вимог законодавства про охорону праці, відображених у акті перевірки, суд зазначає наступне.

Припис від 31.07.2023 № Ц/КВ/16737/56/П/ОП винесений відповідно до чинного законодавства України на підставі виявлених у ході позапланової перевірки ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» порушень, зазначених в позовній заяві.

Відповідно до статті 39 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право видавати в установленому порядку роботодавцям, керівникам та іншим посадовим особам юридичних та фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, міністерствам та іншим центральним органам виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевим державним адміністраціям та органам місцевого самоврядування обов`язкові для виконання приписи (розпорядження) про усунення порушень і недоліків в галузі охорони праці, охорони надр, безпечної експлуатації об`єктів підвищеної небезпеки, а також забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.

Абзацом 1 частини 5 статті 4 Закону № 877-V встановлено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Частиною 7 статті 7 цього Закону передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

За результатами проведеної перевірки посадовими особами Міжрегіонального управління виявлено та зафіксовано ряд порушень Актом від 31.07.2023 № Ц/ КВ/16737/56, при цьому, зазначені порушення створюють загрозу життю і здоров`ю працівників підприємства.

Суд зазначає, що ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» є роботодавцем та на нього поширюється дія Закону України «Про охорону праці» з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 20 частини 1 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» відомості про філії та представництва юридичної особи включають до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, осіб-підприємців та громадських формувань.

В Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, осіб-підприємців та громадських формувань Відокремлений структурний підрозділ «Черкаські енергетичні мережі» є філією Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго».

Частиною 1 статті 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» передбачено, що якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

В частині 3 статті 95 Цивільного кодексу України вказано, що філії та представництва не є юридичними особами. Вони наділяються майном юридичної особи, що їх створила, і діють на підставі затвердженого нею положення.

Відповідно до частини 4 статті 95 Цивільного Кодексу України керівники філій та представництв призначаються юридичною особою і діють на підставі виданої нею довіреності.

Пунктом 14.1.222 Податкового кодексу України визначено, що роботодавець - юридична особа (її філія, відділення, інший відокремлений підрозділ чи її представництво) або самозайнята особа, яка використовує найману працю фізичних осіб на підставі укладених трудових договорів (контрактів) та несе обов`язки із сплати їм заробітної плати, а також нарахування, утримання та сплати податку на доходи фізичних осіб до бюджету, нарахувань на фонд оплати праці, інші обов`язки, передбачені законодавством.

Відповідно до Довіреності від 27.12.2022 № 11605/09-03 головою правління ПАТ «Черкасиобленерго» уповноважено ВСП «Черкаські енергетичні мережі» в особі директора призначати та звільняти працівників, крім призначення та звільнення з посад головних бухгалтерів, заступників директора, начальників філій, головних інженерів філій та заступників начальників філій з комерційних питань.

Аналогічне зазначено в пункті 4.14 Положення про ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго», затвердженого рішенням правління ПАТ «Черкасиобленерго» протоколом № 6/2023 від 25.04.2023.

Відповідно до пункту 8 розділу II «Взяття на облік юридичних осіб (їх відокремлених підрозділів) та фізичних осіб - підприємців, на яких поширюється дія Закону № 755 Порядку обліку платників єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.11.2014 № 1162, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 03.12.22014 за № 1553/26330 (зі змінами), у разі прийняття юридичною особою рішення про виділення відокремленого підрозділу (філії) на окремий баланс та перехід до самостійного ведення ним розрахунків із застрахованими особами така філія обліковується як платник єдиного внеску у територіальних органах Державної податкової служби України.

Згідно з даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, осіб-підприємців та громадських формувань ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» взято на облік як платника єдиного внеску з 09.04.2012.

Враховуючи зазначене, ВСП «Черкаські енергетичні мережі» ПАТ «Черкасиобленерго» є роботодавцем в розумінні Податкового кодексу України, адже використовує найману працю фізичних осіб на підставі укладених трудових договорів (контрактів) та несе обов`язки із сплати їм заробітної плати, а також нарахування, утримання та сплати податку на доходи фізичних осіб до бюджету, нарахувань на фонд оплати праці та на нього поширюється дія Закону України «Про охорону праці».

Таким чином такі твердження відповідача є безпідставними та такими, що не ґрунтуються на положеннях законодавства України.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з положеннями статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З урахуванням викладеного, зважаючи на відсутність у матеріалах справи доказів усунення порушень вимог законодавства, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, та які зафіксовані у акті перевірки, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки у межах розгляду справи не здійснювалось залучення свідків та проведення експертиз, понесені позивачем судові витрати не підлягають стягненню з відповідача.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 9, 14, 73-77, 139, 242 246, 255, 295, 297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Застосувати до ВСП "Черкаські енергетичні мережі" ПАТ "Черкасиобленерго" (вул. Надпільна 51, м. Черкаси, 18000, ) заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю), а саме: заборонити виконання робіт в діючих електроустановках напругою 35 кВ, 10 кВ, 0,4 кВ, які створюють загрозу життю працюючих ВСП "Черкаські енергетичні мережі" ПАТ "Черкасиобленерго".

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ