Справа № 340/5851/23
Суддя: Іванов С.М.
Дата ухвалення: 2024-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

08 лютого 2024 року м. Дніпросправа № 340/5851/23

Головуючий суддя І інстанції Жук Р.В.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Іванова С.М. (доповідач),

суддів: Чередниченка В.Є., Шальєвої В.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.09.2023 року в адміністративній справі №340/5851/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування припису, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування термінового заборонного припису стосовно кривдника серії АА №237858 від 01.07.2023 року, який складений стосовно ОСОБА_1 .

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.09.2023 року в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 було відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 , звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати вищезазначене рішення, як незаконне та прийняти нову постанову про задоволення адміністративного позову.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що відповідач при винесенні спірного припису діяв необґрунтовано, непропорційно, а тому останній є протиправним та підлягає скасуванню.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження на підставі ст. 311 КАС України.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши доводи апеляційної скарги та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права в межах доводів останньої, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції, 01.07.2023 о 20:08 на лінію « 102» надійшло повідомлення від ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає в АДРЕСА_1 , яка повідомила, що рік тому розвелася з чоловіком, який не хоче покидати її житло, чоловік виписаний з будинку.

За вказаною адресою прибув наряд поліції, який провів спілкування з ОСОБА_2 та встановив, що в заявниці виник конфлікт з колишнім чоловіком ОСОБА_1 , через те, що останній не зареєстрований в будинку і не хоче покидати домоволодіння.

Працівниками поліції у ОСОБА_2 відібрано письмову заяву та пояснення.

Як вбачаєтся зі змісту протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 01.07.2023 відібраного в ОСОБА_3 , остання просила провести профілактичну бесіду з колишнім чоловіком котрий не хоче залишати її помешкання та погрожує фізичною розправою, на зауваження не реагує.

01.07.2023 інспектором №1 Олександрійського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області було винесено терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА №237858 у зв`язку із скоєнням ОСОБА_1 домашнього насильства стосовно постраждалої особи ОСОБА_2 .

Вказаним заборонним приписом застосовано захід термінового заборонного припису стосовно кривдника, а саме: заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи, строком на 7 діб з 21:00 години 01.07.2023 року по 21:00 годину 07.07.2023 року.

Не погодившись з правомірністю прийняття наведеного припису, позивач звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та інтересів.

Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що інспектором поліції правомірно, за наявності підстав, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством, складено терміновий заборонний припис стосовно кривдника АА №237858 від 01.07.2023 року щодо ОСОБА_1 .

Суд апеляційної інстанції погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 24 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належать: 1) терміновий заборонний припис стосовно кривдника; 2) обмежувальний припис стосовно кривдника; 3) взяття на профілактичний облік кривдника та проведення з ним профілактичної роботи; 4) направлення кривдника на проходження програми для кривдників.

Згідно п. 16 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» терміновий заборонний припис стосовно кривдника - спеціальний захід протидії домашньому насильству, що вживається уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України як реагування на факт домашнього насильства та спрямований на негайне припинення домашнього насильства, усунення небезпеки для життя і здоров`я постраждалих осіб та недопущення продовження чи повторного вчинення такого насильства.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» до повноважень уповноважених підрозділів органів Національної поліції України у сфері запобігання та протидії домашньому насильству належать: 1) виявлення фактів домашнього насильства та своєчасне реагування на них; 2) прийом і розгляд заяв та повідомлень про вчинення домашнього насильства, у тому числі розгляд повідомлень, що надійшли до кол-центру з питань запобігання та протидії домашньому насильству, вжиття заходів для його припинення та надання допомоги постраждалим особам з урахуванням результатів оцінки ризиків у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спільно з Національною поліцією України; 3) інформування постраждалих осіб про їхні права, заходи і соціальні послуги, якими вони можуть скористатися; 4) винесення термінових заборонних приписів стосовно кривдників; 6) здійснення контролю за виконанням кривдниками спеціальних заходів протидії домашньому насильству протягом строку їх дії. Уповноважені підрозділи органів Національної поліції України здійснюють повноваження у сфері запобігання та протидії домашньому насильству з урахуванням міжнародних стандартів реагування правоохоронних органів на випадки домашнього насильства та оцінки ризиків.

Згідно частин 1, 2, 5 статті 25 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» терміновий заборонний припис виноситься кривднику уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення. Терміновий заборонний припис виноситься строком до 10 діб.

Терміновий заборонний припис може містити такі заходи:

1) зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи;

2) заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи;

3) заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою.

Терміновий заборонний припис виноситься в порядку, затвердженому Міністерством внутрішніх справ України (ч. 11 ст. 25 Закону № 2229-VIII).

Для реалізації цього положення Міністерством внутрішніх справ України видано наказ №654 «Про затвердження Порядку винесення уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України термінового заборонного припису стосовно кривдника» (далі Порядок №654).

Відповідно до п.2, п.3 розділу ІІ Порядку № 654, припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівника уповноваженого підрозділу поліції за результатами оцінки ризиків.

Під час вирішення питання про винесення припису пріоритет надається безпеці постраждалої особи. Зазначена вимога поширюється також на місце спільного проживання (перебування) постраждалої особи та кривдника незалежно від їхніх майнових прав на відповідне житлове приміщення.

Згідно з п.5 Поряду № 654, при винесенні припису працівник уповноваженого підрозділу поліції отримує пояснення від кривдника, постраждалої особи (її представника), свідка(ів) (у разі наявності).

Процедуру проведення оцінки вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи, з метою визначення ефективних заходів реагування, спрямованих на припинення такого насильства та попередження його повторного вчинення визначає Порядок проведення оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, затверджений спільним наказом Мінсоцполітики України та МВС України від 13.03.2019 № 369/180, згідно пунктів 4, 5 розділу І якого оцінку ризиків проводить поліцейський уповноважений підрозділ органу Національної поліції України (далі - уповноважений підрозділ поліції) за фактом вчинення домашнього насильства.

Результати оцінки ризиків враховує поліцейський уповноваженого підрозділу поліції під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення та надання допомоги постраждалим особам у порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до п. 2, п.3 розділу ІІ Порядку № 369/180, за результатами заповнення форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства поліцейський уповноваженого підрозділу поліції визначає рівень небезпеки, який ураховується під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, надання допомоги постраждалим особам.

Фактори небезпеки/ризику щодо вчинення домашнього насильства визначаються за результатами оцінки дій кривдника, які свідчать про ймовірність настання летальних наслідків у разі вчинення домашнього насильства, і представлені у формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства у вигляді питань, на які відповідає поліцейський уповноваженого підрозділу поліції за результатами спілкування з постраждалою особою, та загальної оцінки ситуації вчинення домашнього насильства з метою виявлення вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті такої особи.

Форма оцінки вчинення домашнього насильства складається із 27 питань, на які поліцейський має відповісти "так", "ні", "без відповіді" / "невідомо" (додаток 1 до Порядку № 369/180).

Згідно з п.6 Порядку № 369/180, дві відповіді "Так" на запитання з N 1 - 6 та на будь-яку кількість запитань з N 7 - 27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, а також якщо поліцейський уповноваженого підрозділу поліції вважає, що постраждала особа перебуває в ситуації, яка може спричинити її смерть або інші тяжкі наслідки, оцінюється як високий рівень небезпеки.

Відповідь "Так" на одне запитання з N 1 - 6 та на щонайменше сім і більше запитань з N 7 - 27 або жодної відповіді на запитання з N 1 - 6, але не менше чотирнадцяти позитивних відповідей на запитання з N 7 - 27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як середній рівень небезпеки.

Відповідь "Так" на одне запитання з N 1 - 6 та на не більше ніж шість запитань з N 7 - 27 або не більше тринадцяти позитивних відповідей на запитання з N 7 - 27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як низький рівень небезпеки.

Якщо на всі запитання отримано відповіді "Без відповіді / Невідомо", поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на свій розсуд може оцінити ситуацію як таку, що має високий рівень небезпеки.

Пунктом 7 порядку № 369/180 визначено, що залежно від визначеного рівня небезпеки, яка загрожує постраждалій особі, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції приймає рішення щодо необхідності винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника та застосування заходів, передбачених частиною другою статті 25 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству".

Якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні, терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції.

У разі високого рівня небезпеки поліцейський уповноваженого підрозділу поліції обов`язково виносить терміновий заборонний припис стосовно кривдника.

Системний аналіз наведених положень свідчить про те, що терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення. При винесенні припису працівник уповноваженого підрозділу поліції отримує пояснення від кривдника, постраждалої особи (її представника), свідка(ів) (у разі наявності). При цьому, терміновий заборонний припис виноситься за результатами оцінки ризиків, які враховуються поліцейським уповноваженого підрозділу поліції під час винесення такого припису.

Як вбачається з Форми оцінки вчинення домашнього насильства від 01.07.2023, за результатом якої винесений оскаржуваний терміновий заборонний припис, встановлено низький рівень небезпеки.

Наведена оцінка повністю відповідає вимогам, встановленим пунктом 6 розділу ІІ Порядку №369/180 та проведена з дотриманням процедури, визначеної Порядком №369/180 та Порядком №654.

Відтак, з огляду на визначення низького рівня небезпеки та відповідної оцінки (розсуду) рівня небезпеки поліцейського уповноваженого підрозділу поліції, прийняття оскаржуваного заборонного припису відповідає приписам чинного законодавства.

Що стосується посилань позивача на те, що оскаржуваний терміновий заборонний припис не містить відомостей стосовно характеру психологічного та фізичного насильства, то колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.

Відповідно до пункту 10 розділу ІІ Порядку №654, під час винесення припису в ньому зазначаються, зокрема, у рядку «у зв`язку із скоєнням ним (нею) домашнього насильства» - форма(и) домашнього насильства та стислий зміст правопорушення.

Зі змісту оскаржуваного припису видно, що стосовно кривдника в ньому зазначено форму домашнього насильства: психологічне та наведено стислий зміст правопорушення, яке полягає у скоєнні ОСОБА_1 домашнього насильства психологічного характеру стосовно колишньої дружини ОСОБА_2 .

Так, відповідно до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 01.07.2023 року, ОСОБА_2 заявила, що позивач відмовляється залишити її помешкання та погрожує фізичною розправою.

Відповідно до відомостей зазначених у витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності ін. №35589983 від 27.03.2015 (земельна ділянка), витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності ін. №35584924 від 27.03.2015 житловий будинок по АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 (частка 1).

Разом з тим, у витягу з реєстру територіальної громади №2023/002418652 від 22.03.2023 зазначено, що ОСОБА_1 знято з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того відповідно до рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 07.06.2022 по справі № 401/883/22, ОСОБА_1 зареєстрований: в АДРЕСА_2 .

Таким чином позивачем не надано доказів на підтвердження права власності останнього на будинок чи його частку, а відповідно і доказів щодо законності підстав перебувати в зазначеному домоволодінні без дозволу власника, тобто ОСОБА_2 .

Необхідно зазначити, що відповідно до п.3 Розділу II Порядку винесення уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України термінового заборонного припису стосовно кривдника, під час вирішення питання про винесення припису пріоритет надається безпеці постраждалої особи. Зазначена вимога поширюється також на місце спільного проживання (перебування) постраждалої особи та кривдника незалежно від їхніх майнових прав на відповідне житлове приміщення.

Як вже зазначено, Порядок №369/180 (пункт 7 розділу II) наділяє поліцейського уповноваженого підрозділу поліції повноваженнями, залежно від визначеного рівня небезпеки, яка загрожує постраждалій особі, на власний розсуд приймати рішення щодо необхідності винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника та застосування заходів, передбачених ч. 2 ст. 25 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». При цьому, якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні, терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься також на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції.

Отже, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції, оцінивши рівень небезпеки постраждалої особи як низький має повноваження винести терміновий заборонний припис стосовно кривдника на свій розсуд, з урахуванням сформованої обстановки.

Відтак, з огляду на вказані обставини справи, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції, що відповідачем було правомірно складено терміновий заборонний припис стосовно кривдника АА №237858 від 01.07.2023 року щодо ОСОБА_1 .

Відтак, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку про помилкове застосування судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, яке призвело б до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 316 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.09.2023 року в адміністративній справі №340/5851/23 залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя С.М. Іванов

суддя В.Є. Чередниченко

суддя В.А. Шальєва