Справа № 140/14738/23
Суддя: Курилець Андрій Романович
Дата ухвалення: 2024-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2024 рокуЛьвівСправа № 140/14738/23 пров. № А/857/21447/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді Курильця А.Р.,

суддів Мікули О.І., Пліша М.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Волинської митниці на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2023 року в справі №140/14738/23 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фудлайф Плюс» до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів,-

суддя в 1-й інстанції Андрусенко О.О.,

час ухвалення рішення 11.10.2023 року,

місце ухвалення рішення м.Луцьк,

дата складання повного тексту рішення не зазначено,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Фудлайф Плюс» (далі позивач) звернулося в суд з адміністративним позовом до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів: 1) від 03.05.2023 №UA205140/2023/000274/2, 2) від 05.05.2023 №UA205140/2023/000275/2, 3) від 08.05.2023 №UA205140/2023/000277/2, 4) від 09.05.2023 №UA205140/2023/000279/2, 5) від 09.05.2023 №UA205140/2023/000283/2, 6) від 11.05.2023 №UA205140/2023/000287/2, 7) від 11.05.2023 №UA205140/2023/000286/2, 8) від 15.05.2023 №UA205140/2023/000295/2.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2023 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправними та скасовано Волинської митниці про коригування митної вартості товарів від 03.05.2023 №UA205140/2023/000274/2, від 05.05.2023 №UA205140/2023/000275/2, від 08.05.2023 №UA205140/2023/000277/2, від 09.05.2023 №UA205140/2023/000279/2, від 09.05.2023 №UA205140/2023/000283/2, від 11.05.2023 №UA205140/2023/000287/2, від 11.05.2023 №UA205140/2023/000286/2, від 15.05.2023 №UA205140/2023/000295/2.

Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосуванням норм матеріального права, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове про відмову в задоволенні позову.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що за вищевказаними митними деклараціями відбулось автоматичне спрацювання профілів ризику АСУР, які передбачали необхідність проведення більш детальної перевірки поданих декларантом документів на предмет можливого заниження митної вартості товару. Так в наданих до митного оформлення документах виявлено розбіжності в числовому значенні вартості товару, яка зазначена в декларації країни відправлення та в інвойсі; в зовнішньоекономічному договорі вказано, що умови оплати вказуються в проформах-інвойсах, однак такі не подані до митного оформлення; прайс-листи містять інформацію від відправника, інформацію від виробника товару декларантом не надано. Крім того, що стосується МД №23UA70U2, то відповідно до рахунка-фактури від 04.05.2023 №FV2023/05/0326 місце виставлення документа зазначено Nadarzyn (Польща), а згідно автотранспортної накладної від 05.05.2023 №б/н відправником є TECHNO GROUP SP. Z O.O. (Nadarzyn,Polska), однак в графі 4 даного документа зазначене місце завантаження товару OST HOLLAND, а місце виставлення автотранспортної накладної RADYMNO. У свою чергу, по МД №23UA34U0 відправником, згідно автотранспортної накладної від 11.05.2023 № б/н зазначено TECHNO GROUPSP Z O.O. (Nadarzyn (Польща)), місце завантаження НАММ, Germany (Німечиина), вищезазначений документ, згідно графи 21 виставлений в TOMASZOW Lub, що суперечить місцю місце виставлення рахунка-фактури від 12.05.2023 №FV2023/05/0341 Nadarzyn (Польща). Крім того, в графі 22 автотранспортної накладної від 11.05.2023 №б/н відсутній штамп відправника.

Декларанту було запропоновано надати в 10-денний термін додаткові документи. Декларантом було надано, зокрема, відомості з сайту Мінфін щодо конвертації. Однак, під час перевірки наданої декларантом інформації з сайту Мінфін щодо конвертації валют, встановлено, що вона не відповідає дійсності. Тобто, декларантом не надано достовірного числового розрахунку на оцінюваний товар.

У свою чергу, надані листи є повідомленням, в якому описано бачення ТзОВ «Фудлайф Плюс» щодо поданих до митного оформлення документів. Від надання інших додаткових документів, що підтверджують складові митної вартості, декларант відмовився.

Так, як позивачем не було надано всіх документів на запит митного органу, які б документально підтвердили або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості, митну вартість товару визначено за резервним методом згідно статті 64 МК України.

З огляду на наведене вище, відповідач вважає, що рішення про коригування митної вартості від 03.05.2023 №UA205140/2023/000274/2, від 05.05.2023 №UA205140/2023/000275/2, від 08.05.2023 №UA205140/2023/000277/2, від 09.05.2023 №UA205140/2023/000279/2, від 09.05.2023 №UA205140/2023/000283/2, від 11.05.2023 №UA205140/2023/000287/2, від 11.05.2023 №UA205140/2023/000286/2, від 15.05.2023 №UA205140/2023/000295/2 є такими, що прийняті у повній відповідності до вимог чинного законодавства, а тому є законними та обґрунтованими.

Позивач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу відповідача не скористався, що відповідно до частини 4 статті 304 КАС України, не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Колегія суддів вважає можливим розглянути дану справу в порядку письмового провадження відповідно до п.3 ч.1 ст. 311 КАС України.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, 23.02.2023 між ТзОВ «Фудлайф Плюс» (покупець) та компанією Techno Group Spolka z o.o. (продавець) було укладено контракт № (а.с.44-46, переклад 148-149), за умовами якого продавець продає, а покупець купує товар в асортименті, вказаному в інвойсі, який є невід`ємною частиною контракту. Товар поставляється партіями на умовах, узгоджених сторонами у цьому контракті та інвойсах згідно з правилами Інкотермс 2010. У разі, якщо в інвойсах не погоджені умови постачання, товар може поставлятися на умовах FCA, або EXW, або CPT, або CIP згідно з Інкотермс 2010. Ціна на товар включає вартість упаковки, маркування, страхування та навантаження товару на транспортний засіб (якщо поставка здійснюється на умовах FCA або EXW правил Інкотермс 2010). Оплата товару за цим контрактом здійснюється на умовах, обумовлених в інвойсах і може включати в себе: передоплату, оплату за фактом поставки та/або оплату з відстроченням платежу.

02.05.2023 для митного оформлення ввезеного на територію України товару «Сало свійських свиней бокове, морожене, обвалене, представлене у вигляді обрізків без будь-якої теплової кулінарної обробки, без вмісту харчових добавок, спецій, солі, приправ та інших домішок, не консервоване, в поліблоках; вага нетто - 20000 кг», декларант позивач подав МД №23UA49U2 (а.с.49). Митна вартість товару заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк та становить 410746,86 грн (еквівалентно 10200,00 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 26.04.2023 №FV2023/04/0318 (а.с.50 зворот); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 26.04.2023 №13 (а.с.51); прайс-лист від 26.04.2023 (а.с.51 зворот); автотранспортну накладну від 26.04.2023 (а.с.52); сертифікат якості від 26.04.2023 (а.с.52 зворот); міжнародний ветеринарний сертифікат №DK-180-3 (а.с.53-54); митну декларацію країни відправлення №23PL301010E0574504.

Також, 04.05.2023 для митного оформлення ввезеного на територію України товару «Сало свійських свиней бокове, морожене, обвалене, представлене у вигляді обрізків без будь-якої теплової кулінарної обробки, без вмісту харчових добавок, спецій, солі, приправ та інших домішок, не консервоване, в поліблоках; вага нетто 20036,94 кг», декларант позивач подав МД №23UA80U3 (а.с.57 зворот). Митна вартість товару заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк та становить 412533,55 (еквівалентно 10218,84 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 02.05.2023 №FV2023/05/0322 (а.с.59); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 02.05.2023 №09 (а.с.59 зворот); прайс-лист від 02.05.2023 (а.с.60); автотранспортну накладну від 02.05.2023 (а.с.60 зворот); сертифікат відповідності та якості від 02.05.2023 (а.с.61); міжнародний ветеринарний сертифікат №203/23/6733 (а.с.61 зворот - 63); митну декларацію країни відправлення №23PL301010E0580589.

08.05.2023 для митного оформлення ввезеного на територію України товару «Сало свійських свиней бокове, морожене, обвалене, представлене у вигляді обрізків без будь-якої теплової кулінарної обробки, без вмісту харчових добавок, спецій, солі, приправ та інших домішок, не консервоване, в поліблоках; вага нетто 20412,00 кг», декларант позивач подав МД №23UA38U1 (а.с.66). Митна вартість товару заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк та становить 419113,51 (еквівалентно 10410,12 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 05.05.2023 №FV2023/05/0333 (а.с.67 зворот); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 05.05.2023 №11 (а.с.68); прайс-лист від 05.05.2023 (а.с.68 зворот); автотранспортну накладну від 05.05.2023 (а.с.69); сертифікат з перевезення №PL/MF/AR0372207 (а.с.69 зворот-70); сертифікат якості від 05.05.2023 (а.с.70 зворот); міжнародний ветеринарний сертифікат №1061/06525/23/01/UA (а.с.71-74); митну декларацію країни відправлення №23PL301010E1117820.

В аналогічному порядку 08.05.2023 для митного оформлення ввезеного на територію України товару «Сало свійських свиней бокове, морожене, обвалене, представлене у вигляді обрізків без будь-якої теплової кулінарної обробки, без вмісту харчових добавок, спецій, солі, приправ та інших домішок, не консервоване, в поліблоках; вага нетто 20731,00 кг», декларант позивача подав МД №23UA70U2 (а.с.78). Митна вартість товару заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк та становить 417317,10 (еквівалентно 10365,50 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 04.05.2023 №FV2023/05/0326 (а.с.79 зворот); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 04.05.2023 №14 (а.с.80); прайс-лист від 04.05.2023 (а.с.80 зворот); автотранспортну накладну (а.с.81); сертифікат якості (а.с.81 зворот); міжнародний ветеринарний сертифікат (а.с.82-83); митну декларацію країни відправлення №23PL402010Е0666023.

09.05.2023 для митного оформлення ввезеного на територію України товару «Сало свійських свиней бокове, морожене, обвалене, представлене у вигляді обрізків без будь-якої теплової кулінарної обробки, без вмісту харчових добавок, спецій, солі, приправ та інших домішок, не консервоване, в поліблоках; вага нетто 20981,00 кг», декларант позивач подав МД №23UA45U4 (а.с.86 зворот). Митна вартість товару заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк та становить 431736,11 грн (еквівалентно 10700,31 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 04.05.2023 №FV2023/05/0325 (а.с.88); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 04.05.2023 №12 (а.с.88 зворот); прайс-лист від 04.05.2023 (а.с.89); автотранспортну накладну (а.с.89 зворот); сертифікат якості (а.с.90); митну декларацію країни відправлення №23PL301010Е0591358.

Крім того, 11.05.2023 для митного оформлення ввезеного на територію України товару «Печінка свійських свиней, морожена, будь-якої теплової кулінарної обробки, без вмісту харчових добавок, спецій, солі, приправ та інших домішок, не консервована, в поліблоках; вага нетто 20784,00 кг», декларант позивача подав МД №23UA90U2 (а.с.93). Митна вартість товару заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк та становить 233039,19 грн (еквівалентно 5819,52 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 08.05.2023 №FV2023/05/0335 (а.с.94 зворот); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 08.05.2023 №15 (а.с.95); прайс-лист від 08.05.2023 (а.с.95 зворот); автотранспортну накладну від 08.05.2023 (а.с.96); сертифікат з перевезення №PL/MF/AR0372208 (а.с.97); сертифікат якості (а.с.98); міжнародний ветеринарний сертифікат №1061/06526/23/01/UA (а.с.98 зворот-102); митну декларацію країни відправлення №23PL301010Е1132781 (а.с.96 зворот).

10.05.2023 для митного оформлення ввезеного на територію України товару «Сало свійських свиней бокове, морожене, обвалене, представлене у вигляді обрізків без будь-якої теплової кулінарної обробки, без вмісту харчових добавок, спецій, солі, приправ та інших домішок, не консервоване, в поліблоках; вага нетто 21344,00 кг», декларант позивач подав МД №23UA12U7 (а.с.105). Митна вартість товару заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк та становить 444935,23 грн (еквівалентно 11098,88 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 09.05.2023 №FV2023/05/0336 (а.с.106 зворот); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 09.05.2023 №07 (а.с.107 зворот); прайс-лист від 09.05.2023 (а.с.107); автотранспортну накладну (а.с.108); сертифікат якості (а.с.108 зворот); міжнародний ветеринарний сертифікат №1413/00047/23/01/UA (а.с.109-114); митну декларацію країни відправлення №23PL301010Е0605769.

Також, 15.05.2023 для митного оформлення ввезеного на територію України товару «Сало свійських свиней бокове, морожене, обвалене, представлене у вигляді обрізків без будь-якої теплової кулінарної обробки, без вмісту харчових добавок, спецій, солі, приправ та інших домішок, не консервоване, в поліблоках; вага нетто 20987,93 кг», декларант позивача подав МД №23UA34U0 (а.с.117 зворот). Митна вартість товару заявлена за основним методом з урахуванням умов поставки СРТ-Луцьк та становить 409601,94 грн (еквівалентно 10284,09 євро). До митної декларації додано: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 12.05.2023 №FV2023/05/0341 (а.с.119); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 12.05.2023 №11 (а.с.119 зворот); прайс-лист від 12.05.2023 (а.с.120); автотранспортну накладну (а.с.120 зворот); сертифікат якості (а.с.121); міжнародний ветеринарний сертифікат №С261/23 (а.с.121 зворот-125); митну декларацію країни відправлення №23PL301010Е0628004.

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митним органом в електронних повідомленнях декларанту запропоновано подати такі документи: виписку з бухгалтерської документації; прайс-лист виробника товару для широкого кола осіб; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця;- рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаний із виконанням умов договору (угоди, контракту); каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; ліцензійний чи авторських договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією (а.с.55, 63 зворот, 75, 84, 90 зворот, 102 зворот, 115, 126).

На електронні повідомлення митниці декларант позивача надав повідомлення про надання додаткових пояснень та документів від 01.05.2023 №01/05-2023-01, від 02.05.2023 №02/05-2023-02, від 09.05.2023 №09/05-2023-02, від 08.05.2023 №08/05-2023-01, від 11.05.2023 №11/05-2023-01, від 09.05.2023 №09/05-2023-01, від 11.05.2023 №11/05-2023-01, від 15.05.2023 №15/05-2023-03 (а.с.31-42) та відомості із сайту Мінфін щодо конвертації (а.с.27-30).

Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів від 03.05.2023 №UA205140/2023/000274/2 (а.с.47), рішення про коригування митної вартості товарів від 05.05.2023 №UA205140/2023/000275/2 (а.с.55 зворот-56), рішення про коригування митної вартості товарів від 08.05.2023 №UA205140/2023/000277/2 (а.с.64), рішення про коригування митної вартості товарів від 09.05.2023 №UA205140/2023/000279/2 (а.с.76), рішення про коригування митної вартості товарів від 09.05.2023 №UA205140/2023/000283/2 (а.с.84 зворот-85), рішення про коригування митної вартості товарів від 11.05.2023 №UA205140/2023/000287/2 (а.с.91), рішення про коригування митної вартості товарів від 11.05.2023 №UA205140/2023/000286/2 (а.с.103), рішення про коригування митної вартості товарів від 15.05.2023 №UA205140/2023/000295/2 (а.с.115 зворот-116) та сформовано картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2023/001528 (а.с.48), №UA205140/2023/001546 (а.с.56 зворот-57), №UA205140/2023/001595 (а.с.65), №UA205140/2023/001598 (а.с.77), №UA205140/2023/001609 (а.с.85 зворот-86), №UA205140/2023/001628 (а.с.92), №UA205140/2023/001625 (а.с.104), №UA205140/2023/001650 (а.с.116 зворот-117).

Як зазначено у графі 33 рішень про коригування митної вартості товарів, документи, подані для підтвердження митної вартості товару, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, а також документи містять розбіжності. Такими розбіжностями відповідач визначив:

1) за МД №23UA49U2 в декларації країни відправлення №23PL301010E0574504 від 01.05.2023 числове значення вартості товару становить 46741 злотих, проте в інвойсі №FV2023/04/0318 від 26.04.2023 вартість товару становить 10200 євро. Слід зазначити, що в інвойсі продавцем зазначено середній курс валют PLN/EUR національного банку станом на 25.04.2023 на рівні 4,5980. Тобто, вартість товару в декларації країни відправлення по зазначеному курсу у валюті євро становитиме 10165,51 євро, в той час як вартість в інвойсі становить 10200 євро; прайс-лист товару б/н від 26.04.2023 є лише пропозицією (oferta) на кожну окрему поставку від продавця. Проте прайс-лист виробника товару відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.

2) за МД №23UA80U3 числове значення, зазначене в декларації країни відправлення №23PL301010E0580589 від 04.05.2023 - 46828 не відповідає ціні товару, зазначеній в рахунку-фактурі від 02.05.2023 № FV2023/05/0322 - 10218,84 євро; згідно пункту 6 контракту № від 23.02.2023 умови оплати вказуються в проформах-інвойсах, однак вони не подані до митного оформлення; прайс-лист від 02.05.2023 містить інформацію від відправника, інформацію від виробника товару декларантом не надано, що відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.

3) за МД №23UA38U1 числове значення, зазначене в декларації країни відправлення №23PL361010E1117820 від 05.05.2023 - 49564 не відповідає ціні товару, зазначеній в рахунку -фактурі від 05.05.2023 № FV2023/05/0333 - 10410,12 євро; згідно пункту 6 контракту № від 23.02.2023 умови оплати вказуються в проформах-інвойсах, однак вони не подані до митного оформлення; прайс-лист від 05.05.2023 містить інформацію від відправника, інформацію від виробника товару декларантом не надано, що відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.

4) за МД №23UA70U2 відповідно до рахунка-фактури від 04.05.2023 №FV2023/05/0326 місце виставлення документа зазначено Nadarzyn (Польща); згідно автотранспортної накладної від 05.05.2023 №б/н відправником є TECHNO GROUP SP. Z O.O. (Nadarzyn,Polska), однак в графі 4 даного документа зазначене місце завантаження товару OST HOLLAND, а місце виставлення автотранспортної накладної - RADYMNO; вартість товару, зазначена в рахунку-фактурі від 04.05.2023 №FV2023/05/0326 становить 10365,5 євро, також в даному документі вказаний курс валюти PLN/EUR 4,5692, статистична вартість становить 47362,05 (10365,5євро х 4,5692) що суперечить вартості, зазначеній в копії митної декларації країни відправлення від 05.05.2023 №23PL402010E0666023 - 46432; наданий прайс-лист від 04.05.2023 №б/н містить інформацію від відправника, інформацію від виробника товару декларантом не надано, що відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.

5) за МД №23UA45U4 числове значення, зазначене в декларації країни відправлення № 23PL301010E0591358 від 05.05.2023 - 49055 не відповідає ціні товару, зазначеній в рахунку-фактурі від 04.05.2023 № FV2023/05/0325 - 10700,31 євро; згідно пункту 6 контракту № від 23.02.2023 умови оплати вказуються в проформах-інвойсах, однак вони не подані до митного оформлення; прайс-лист від 04.05.2023 містить інформацію від відправника, інформацію від виробника товару декларантом не надано, що відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.

6) за МД №23UA90U2 в декларації країни відправлення № 23PL301010E1132781 від 08.05.2023 числове значення вартості товару становить 28320 злотих, проте в інвойсі № FV2023/05/0335 від 08.05.2023 вартість товару становить 5819,52 євро. Слід зазначити, що в інвойсі зазначено середній курс валют PLN/EUR національного банку станом на 05.05.2023 на рівні 4,5885. Тобто, вартість товару в декларації країни відправлення по зазначеному курсу у валюті євро становитиме 6171,95 євро, в той час як вартість в інвойсі становить 5819,52 євро; прайс-лист товару б/н від 08.05.2023 є лише пропозицією (oferta) на кожну окрему поставку від продавця. Проте прайс-лист виробника товару відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.

7) за МД №23UA12U7 в декларації країни відправлення №23PL301010E0605769 від 09.05.2023 числове значення вартості товару становить 50901 злотих, проте в інвойсі № FV2023/05/0336 від 09.05.2023 вартість товару становить 11098,88 євро. Слід зазначити, що в інвойсі продавцем зазначено середній курс валют PLN/EUR національного банку станом на 08.05.2023 на рівні 4,5671. Тобто, вартість товару в декларацїї країни відправлення по зазначеному курсу у валюті євро становитиме 11145,15 євро, в той час як вартість в інвойсі становить 11098,88 євро; прайс-лист товару б/н від 09.05.2023 є лише пропозицією (oferta) на кожну окрему поставку від продавця. Проте прайс-лист виробника товару відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.

8) за МД №23UA34U0 відповідно до рахунка-фактури від 12.05.2023 №FV2023/05/0341 вартість товару 10284,09 євро, курс валюти PLN/EUR 4,5259 в перерахунку вартість товару становить 46544,77 злотих (10284,09 євро х 4,5259 злотих), що суперечить вартості, зазначеній в копії митної декларації країни відправлення від 13.05.2023 №23PL301010E0628004 - 47130; відправником, згідно автотранспортної накладної від 11.05.2023 № б/н зазначено TECHNO GROUPSP Z O.O. (Nadarzyn (Польща)), місце завантаження НАММ, Germany (Німеччина), вищезазначений документ, згідно графи 21 виставлений в TOMASZOW Lub, що суперечить місцю місце виставлення рахунка-фактури від 12.05.2023 №FV2023/05/0341 Nadarzyn (Польща); в графі 22 автотранспортної накладної від 11.05.2023 №б/н відсутній штамп відправника; наданий прайс-лист від 12.05.2023 №б/н містить інформацію від відправника, інформацію від виробника товару декларантом не надано, що відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.

Зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, у зв`язку із неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості (методу 2а та методу 2б - з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методу 2в та методу 2г - з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта), митну вартість товарів визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації, наявної в ЄАІС, рівень митної вартості становить 1,05 дол. США/кг - за МД №UA205140/2023/30024 від 15.04.2023 (спірне рішення №UA205140/2023/000274/2), 1,05 дол. США/кг - за МД №UA205140/2023/2892 від 14.01.2023 (спірне рішення №UA205140/2023/000275/2), 1,05 дол. США/кг - за МД №UA209170/23/6411 від 27.01.2023 (спірне рішення №UA205140/2023/000277/2), 1,05 дол. США/кг - за МД №UA209160/2023/002941 від 14.03.2023 (спірне рішення №UA205140/2023/000279/2), 1,05 дол. США/кг - за МД №UA209160/2023/534 від 17.01.2023 (спірне рішення №UA205140/2023/000283/2), 0,65 дол. США/кг - за МД №UA205140/2023/27594 від 06.04.2023 (спірне рішення №UA205140/2023/000287/2), 1,05 дол. США/кг - за МД №UA205140/2023/25979 від 03.04.2023 (спірне рішення №UA205140/2023/000286/2), 1,05 дол. США/кг - за МД №UA209160/2023/002941 від 14.03.2023 (спірне рішення №UA205140/2023/000295/2).

Товар було випущено у вільний обіг за МД №23UA49U1 від 03.05.2023, МД №23UA69U5 від 05.05.2023, МД №23UA21U9 від 08.05.2023, МД №23UA36U0 від 09.05.2023, МД №23UA58U8 від 09.05.2023, МД №23UA56U4 від 11.05.2023, МД №23UA58U2 від 11.05.2023, МД №23UA24U8 від 15.05.2023 (а.с.49 зворот-50, 58, 66 зворот-67, 78 зворот-79, 87, 93 зворот-94, 105 зворот-106, 118).

Вважаючи протиправними такі дії відповідача, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за основним методом (за ціною договору (контракту)).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У розглядуваному випадку спірні рішення прийняті відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України декларант не надав усіх додаткових документів витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності.

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) позивач подав разом із МД документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України, зокрема: 1) за МД №23UA49U2 декларантом позивача було подано: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 26.04.2023 №FV2023/04/0318 (а.с.50 зворот); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 26.04.2023 №13 (а.с.51); прайс-лист від 26.04.2023 (а.с.51 зворот); автотранспортну накладну від 26.04.2023 (а.с.52); сертифікат якості від 26.04.2023 (а.с.52 зворот); міжнародний ветеринарний сертифікат №DK-180-3 (а.с.53-54); митну декларацію країни відправлення №23PL301010E0574504; 2) за МД №23UA80U3: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 02.05.2023 №FV2023/05/0322 (а.с.59); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 02.05.2023 №09 (а.с.59 зворот); прайс-лист від 02.05.2023 (а.с.60); автотранспортну накладну від 02.05.2023 (а.с.60 зворот); сертифікат відповідності та якості від 02.05.2023 (а.с.61); міжнародний ветеринарний сертифікат №203/23/6733 (а.с.61 зворот - 63); митну декларацію країни відправлення №23PL301010E0580589; 3) за МД №23UA38U1: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 05.05.2023 №FV2023/05/0333 (а.с.67 зворот); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 05.05.2023 №11 (а.с.68); прайс-лист від 05.05.2023 (а.с.68 зворот); автотранспортну накладну від 05.05.2023 (а.с.69); сертифікат з перевезення №PL/MF/AR0372207 (а.с.69 зворот-70); сертифікат якості від 05.05.2023 (а.с.70 зворот); міжнародний ветеринарний сертифікат №1061/06525/23/01/UA (а.с.71-74); митну декларацію країни відправлення №23PL301010E1117820; 4) за МД №23UA70U2: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 04.05.2023 №FV2023/05/0326 (а.с.79 зворот); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 04.05.2023 №14 (а.с.80); прайс-лист від 04.05.2023 (а.с.80 зворот); автотранспортну накладну (а.с.81); сертифікат якості (а.с.81 зворот); міжнародний ветеринарний сертифікат (а.с.82-83); митну декларацію країни відправлення №23PL402010Е0666023; 5) за МД №23UA45U4: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 04.05.2023 №FV2023/05/0325 (а.с.88); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 04.05.2023 №12 (а.с.88 зворот); прайс-лист від 04.05.2023 (а.с.89); автотранспортну накладну (а.с.89 зворот); сертифікат якості (а.с.90); митну декларацію країни відправлення №23PL301010Е0591358; 6) за МД №23UA90U2: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 08.05.2023 №FV2023/05/0335 (а.с.94 зворот); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 08.05.2023 №15 (а.с.95); прайс-лист від 08.05.2023 (а.с.95 зворот); автотранспортну накладну від 08.05.2023 (а.с.96); сертифікат з перевезення №PL/MF/AR0372208 (а.с.97); сертифікат якості (а.с.98); міжнародний ветеринарний сертифікат №1061/06526/23/01/UA (а.с.98 зворот-102); митну декларацію країни відправлення №23PL301010Е1132781 (а.с.96 зворот); 7) за МД №23UA12U7: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 09.05.2023 №FV2023/05/0336 (а.с.106 зворот); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 09.05.2023 №07 (а.с.107 зворот); прайс-лист від 09.05.2023 (а.с.107); автотранспортну накладну (а.с.108); сертифікат якості (а.с.108 зворот); міжнародний ветеринарний сертифікат №1413/00047/23/01/UA (а.с.109-114); митну декларацію країни відправлення №23PL301010Е0605769; 8) за МД №23UA34U0: зовнішньоекономічний контракт від 23.02.2023 № (а.с.44-46, переклад 148-149); рахунок-фактуру від 12.05.2023 №FV2023/05/0341 (а.с.119); платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах від 12.05.2023 №11 (а.с.119 зворот); прайс-лист від 12.05.2023 (а.с.120); автотранспортну накладну (а.с.120 зворот); сертифікат якості (а.с.121); міжнародний ветеринарний сертифікат №С261/23 (а.с.121 зворот-125); митну декларацію країни відправлення №23PL301010Е0628004.

На думку суду, подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом, дозволяють ідентифікувати оцінюваний товар та містять об`єктивні дані, що піддаються обчисленню.

Так, Контрактом від 23.02.2023 № визначено предмет та умови поставки, строк дії контракту та основні зобов`язання продавця та покупця.

В рахунках-фактурах (інвойсах) від 26.04.2023 №FV2023/04/0318, від 02.05.2023 №FV2023/05/0322, від 05.05.2023 №FV2023/05/0333, від 04.05.2023 №FV2023/05/0326, від 04.05.2023 №FV2023/05/0325, від 08.05.2023 №FV2023/05/0335, від 09.05.2023 №FV2023/05/0336, від 12.05.2023 №FV2023/05/0341 були визначені умови поставки товарів згідно з Правилами Інкотермс CPT UA Луцьк.

Ціна товару в рахунках-фактурах (інвойсах) від 26.04.2023 №FV2023/04/0318, від 02.05.2023 №FV2023/05/0322, від 05.05.2023 №FV2023/05/0333, від 04.05.2023 №FV2023/05/0326, від 04.05.2023 №FV2023/05/0325, від 08.05.2023 №FV2023/05/0335, від 09.05.2023 №FV2023/05/0336, від 12.05.2023 №FV2023/05/0341 відповідає фактурній вартості, зазначеній в МД №23UA49U2, №23UA80U3, №23UA38U1, №23UA70U2, №23UA45U4, №23UA90U2, №23UA12U7, №23UA34U0.

Крім того, на підтвердження оплати за товар декларант надав митному органу платіжні інструкції в іноземній валюті від 26.04.2023 №13, від 02.05.2023 №09, від 05.05.2023 №11, від 04.05.2023 №14, від 04.05.2023 №12, від 08.05.2023 №15, від 09.05.2023 №07, від 12.05.2023 №11 про оплату на адресу іноземного контрагента Techno Group Spolka z o.o. коштів згідно виставлених рахунків-фактур.

Оскільки доставка товару на умовах CPT UA Луцьк передбачає доставку продавцем товару за свій рахунок перевізнику або іншій особі та продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення, тому до митного оформлення позивач не повинен був подавати документи, що підтверджують вартість транспортування чи страхування.

Відтак, суд вважає, що відсутні підстави ставити під сумнів заявлену декларантом за першим методом митну вартість спірного товару, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару чи ознаки підробки, вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.

Щодо виявлених митним органом у спірних рішеннях розбіжностей у числовому значенні, зазначеному в експортних деклараціях, які не відповідають ціні товару, зазначеній в рахунках-фактурах, то суд зауважує, що митна декларація країни відправлення в розумінні частини другої статті 53 МК України не є документом, який підтверджує митну вартість товарів, натомість відповідно до частини шостої статті 53 МК України її декларант може подати за власним бажанням. Також копію митної декларації країни відправлення декларант або уповноважена ним особа подає на письмову вимогу митного органу за наявності умов, визначених частиною третьою статті 53 МК України. Однак у цій справі відповідач не довів наявність умов, які зумовлюють необхідність подання декларантом додаткових документів. Митна декларація країни відправлення може лише підтверджувати проходження товару (вантажем) митного оформлення в країні відправлення, однак ніяк не може підтверджувати чи спростовувати числове значення заявленої митної вартості товару.

Як уже було зазначено судом, декларантом до кожної митної декларації були надані рахунки-фактури (інвойси), за якими здійснювалась відповідна операція. Так, рахунки-фактури є доказом операцій купівлі-продажу товарів або послуг та належать до групи документів, які є підставою для розрахунку податків за законодавством країни експорту.

Твердження відповідача про наявність розбіжностей у вартості товару в євро, зазначеній в рахунках-фактурах (інвойсах), та у деклараціях країни експорту, яка зазначена в злотих (при конвертації валют), не може бути підставою для коригування митної вартості з огляду на те, що відповідно до пункту 2 контракту від 23.02.2023 № вартість товару визначається в євро. Згідно з наданими до митного оформлення інвойсами вартість кожної партії товару визначалась в євро. Тобто вартість товарів у польських злотих сторонами контракту взагалі не визначалась.

Крім того, суд зазначає, що експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. На підставі цього документа відправник вантажу отримує відшкодування податку на додану вартість. Суд зазначає, що будь-яка різниця статистичної вартості товару в експортній декларації не може викликати сумнівів, оскільки якщо така і мала місце, то це обумовлено застосуванням курсу валют в країнах Євросоюзу, а не заниженням ціни позивачем згідно з документами, виданими йому продавцем.

При цьому у митній декларації країни відправлення вказується статистична вартість товарів (із врахуванням витрат на митне оформлення в країні експорту), а не фактурна вартість експортованих товарів, що не може свідчити про розбіжність в цифрових значеннях між митною декларацією країни відправлення і рахунком-фактурою та бути підставою для коригування вартості ввезеного товару.

Вказана обставина відповідачем жодними доказами не спростована.

Також однією з підстав для здійснення коригування митної вартості товарів стало те, що подані прайс-листи містять інформацію не виробника товару, а відправника.

З цього приводу суд зазначає, що до митного оформлення щодо кожної поставки надавався документ з назвою «прейскурант (прайс-лист)». Подані прейскуранти (прайс-листи) оформлені на фірмовому бланку в якому міститься інформація про вартість за одиницю (за один кілограм) товару. Прайс-листи оформлені для широкого кола осіб, адже не містять конкретного адресата, усі подані прейскуранти (прайс-листи) скріплені печатками та підписами посадових осіб компанії, тому не повинні викликати будь-яких сумнівів у їх належності.

При цьому до переліку додаткових документів, визначених частиною третьою статті 53 МК України, входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, а також розрахунок ціни (калькуляція). Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. Положеннями пункту 4 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України закріплено таку загальну засаду цивільного законодавства, як свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом та з якої випливає свобода способів ініціювання підприємницьких цивільних правовідносин, у тому числі свобода форми прайс-листа. Отже, з огляду на засаду свободи підприємницької діяльності, наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, умов поставки, не може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, якщо з інших поданих декларантом документів можливо встановити такі умови поставки.

Код документу 3014 (прайс-лист) справді передбачає, що такий документ має бути виданий виробником товару, однак наданий декларантом прайс-лист виданий експортером. Відображена у прайс-листі вартість товарів, в повній мірі відповідає тій вартості, що визначена у рахунках-фактурах щодо кожної поставки. В той же час, митним органом не наведено жодних обґрунтованих аргументів стосовно того, яким чином надання позивачем прайс-листа, виданого саме експортером, ставить під сумнів достовірність визначеної позивачем митної вартості товару, за умови, що відображена у прайс-листі інформація щодо вартості одиниці товару, в повній мірі відповідає вартості, що визначена у поданих до митного оформлення рахунках-фактурах.

Із огляду на вище викладене, сам лише факт надання позивачем прайс-листа, виданого експортером, однак, із зазначенням коду 3014, не може викликати сумнів у заявленій митній вартості імпортованого товару.

Також не заслуговують на увагу твердження митного органу про те, що згідно з пунктом 6 контракту від 23.02.2023 № умови оплати вказуються в проформах-інвойсах, однак такі не були подані до митного оформлення, оскільки у пункті 6 контракту від 23.02.2023 № відсутні такі твердження.

Так, у пункті 6 контракту від 23.02.2023 № вказано, що оплата товару по даному контракту здійснюється на умовах, вказаних в інвойсах і може включати в себе: передоплату, оплату по факту поставки та/або оплату з відстрочкою платежу. Крім того, під час митного оформлення товару декларантом позивачу до кожної МД було додано платіжні інструкції, які підтверджували факт оплати товару на момент митного оформлення, а тому не зрозуміло, які обставини могли підтвердити чи навпаки спростувати проформи-інвойси, складання яких не було передбачено контрактом від 23.02.2023 №.

При цьому, суд бере до уваги доводи позивача про те, що зовнішньоекономічним контрактом від 23.02.2023 № було передбачено, що вантажовідправником може бути третя сторона (пункт 4), тому зазначення в автотранспортних накладних та рахунках-фактурах різних місць, не вважається порушенням договірних зобов`язань чи митного законодавства, не може бути підставою для витребування додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості чи коригування митної вартості товару, оскільки компанія-експортер вправі відвантажувати товари зі своїх складів, орендованих морозильних камер, котрі знаходяться не тільки на території Польської Республіки, а й у інших країнах Європейського Союзу. Надання будь-яких договорів на право користування експортером холодильних камер на території країн Європейського Союзу чинним законодавством України не передбачено, окрім того, така інформація ніяким чином не впливає на рівень заявленої митної вартості товарів. Окрім того, умови доставки, що використовуються передбачають що вартість доставки включаються безпосередньо до митної вартості товарів, тому окремо позивачем не сплачуються.

Посилання відповідача на те, що в автотранспортній накладній у графі 22 відсутній штамп відправника, то суд їх до уваги не приймає та зазначає, що такі недоліки CMR не спростовують задекларованої митної вартості товару з врахуванням поданих позивачем документів. При цьому відповідачем не обґрунтовано, яким чином вказані недоліки впливають на визначення митної вартості товару, враховуючи те, що позивач надав митному органу всі наявні у нього та достатні документи, необхідні для її визначення. СМR може бути джерелом відомостей про країну походження товару (частина дев`ята статті 43 МК України), про кількість вантажних місць, їх маркування, номери, зовнішній стан товарів та їх пакування (частина друга статті 191 МК України), про автотранспортний засіб комерційного призначення, що перевозить товари (частина друга статті 221 МК України). Проте приписами МК України не передбачено, що СМR є джерелом відомостей про митну вартість товарів.

Окремі недоліки у заповненні товарно-транспортної накладної не можуть бути підставою для відмови в митному оформленні товару за ціною контракту, якщо така підтверджена сукупністю інших доказів. Відповідач не навів жодних доказів того, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та не дають можливості здійснити митне оформлене імпортованого товару за ціною договору.

З урахуванням наведеного відсутні підстави ставити під сумнів митну вартість товару, визначену декларантом, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості самого товару та вони містять достатньо відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Суд також не може погодитися із діями митного органу щодо витребування додаткових документів, оскільки відповідачем не вказано та не обґрунтовано, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваного товару підтверджена документально.

Суд зазначає, що вимога про надання додаткових документів, перелік яких визначено у частинах третій-четвертій статті 53 МК України та про надання яких вказано у повідомленні декларанту може мати місце лише тоді, коли документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або відсутні відомості про усі числові значення складових митної вартості товарів.

Однак за обставин цієї справи відповідач не довів наявність таких розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари згідно з умовами, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем), а сумніви відповідача ґрунтуються виключно на його необґрунтованих припущеннях, а не на достовірних відомостях.

При цьому суд першої інстанції правильно зазначив, що відсутність договірних відносин із третіми особами вже само по собі робить невиконуваною вимогу митного органу надати договір (угоду, контракт) з третіми особами, пов`язаними з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, а також рахунки про здійснення платежів третім особам. Тому митний орган не може покликатися на ненадання декларантом таких документів, яких у нього не було і не могло бути. Доказів протилежного відповідачем не надано. Теж саме стосується вимоги про надання рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту), ліцензійних чи авторських договорів покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів.

Крім того, ненадання виписки з бухгалтерської документації продавцем покупцю не може позбавляти останнього можливості декларувати товар на підставі інших документів, що підтверджують ціну товару. Відсутність такої бухгалтерської документації у покупця товару, яка може бути комерційною таємницею продавця щодо формування ціни товару для інших покупців і за відмінними умовами поставки, не свідчить про недобросовісність у декларуванні митної вартості.

Судова колегія зазначає, що в процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. А тому необґрунтованою є вимога митниці про надання висновку про якісні та вартісні характеристики товару, підготовленого спеціалізованою експертною організацією, оскільки відповідач не вказав, яким чином висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями, надасть можливість підтвердити чи спростувати відомості офіційно виданих продавцем товару документів щодо ціни товару, недійсність чи ознаки підробки щодо яких не виявлено. За таких обставин відсутність висновків про якісні та вартісні характеристики товару не повинна братися митницею до уваги при контролі за митною вартістю та не може бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару. Підтверджуючими документами про вартість товару в даному випадку є зовнішньоекономічний контракт та рахунки-фактури (інвойс).

З урахуванням наведеного висновок у спірних рішеннях про неможливість визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товару, який імпортується, та за рівнем, визначеним декларантом, не є доведеними. При цьому відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначених у митних деклараціях, не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах. Наведене дає підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.

Враховуючи позицію Верховного Суду у постановах від 12.03.2019 у справі №826/2313/16, від 13.06.2019 у справі №820/6315/15, суд зауважує, що вимоги частини третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товару, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

При вирішенні спору суд враховує, що застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митним органом митних вартостях.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

За змістом пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

Між тим у спірних рішеннях митний орган лише вказав номер та дату митних декларацій, на основі яких було здійснено коригування митної вартості товару, що не дає підстав вважати вказані рішення обґрунтованими та мотивованими. На думку суду, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішеннях про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

За усталеною та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі №815/6854/17, від 14.07.2020 у справі №809/1734/16) навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

На переконання апеляційного суду, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення у даному випадку не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару, і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Також суд зазначає, що Верховний Суд у постанові від 08 жовтня 2019 року у справі №803/776/17 вказав, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, доки протилежне не буде доведено контролюючим органом.

На переконання колегії суддів, апелянт не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи у своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірного товару, оскільки позивач надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, що ввозиться, та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу, а тому оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів від 03.05.2023 №UA205140/2023/000274/2, від 05.05.2023 №UA205140/2023/000275/2, від 08.05.2023 №UA205140/2023/000277/2, від 09.05.2023 №UA205140/2023/000279/2, від 09.05.2023 №UA205140/2023/000283/2, від 11.05.2023 №UA205140/2023/000287/2, від 11.05.2023 №UA205140/2023/000286/2, від 15.05.2023 №UA205140/2023/000295/2 є необґрунтованими та такими, що не відповідають вказаним вище нормам МК України, у зв`язку із чим з наведених вище мотивів та підстав позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішень належить задовольнити.

Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні не спростовуються і підстав для його скасування немає.

Враховуючи наведене вище, апеляційну скаргу Волинської митниці слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст.308,315,316,321,322,325,328,329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Волинської митниці залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2023 року в справі №140/14738/23 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду лише з підстав, визначених ст. 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А. Р. Курилець
судді О. І. Мікула
М. А. Пліш
Повне судове рішення складено 07 лютого 2024 року.