Справа № 440/17259/21
Суддя: Білак М.В.
Дата ухвалення: 2024-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 лютого 2024 року

м. Київ

справа №440/17259/21

адміністративне провадження № К/990/39948/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Білак М.В.,

суддів: Губської О.А., Мацедонської В.Е.,

перевірив касаційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2022 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 15 червня 2023 року у справі № 440/17259/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним і скасування наказу, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Полтавській області, у якому просив:

- визнати протиправним і скасувати наказ відповідача від 08 листопада 2021 року №310-о «Про відсторонення від роботи працівників» в частині відсторонення від роботи завідувача Решетилівського сектору по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом ОСОБА_1 ;

- стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу з 08 листопада 2021 року по день винесення рішення.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2022 року, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 15 червня 2023 року, позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління ДПС у Полтавській області №310-о від 08 листопада 2021 року «Про відсторонення від роботи працівників» в частині відсторонення від роботи завідувача Решетилівського сектору по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим боргом ОСОБА_1 .

Стягнуто з Головного управління ДПС у Полтавській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 92574,77 грн з утриманням податків та інших обов`язкових платежів.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 908, 00 грн та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 8000,00 грн.

Справа розглянута судом першої інстанції за правилами загального позовного провадження.

Не погоджуючись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, відповідач звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою.

Ухвалою Верховного Суду від 26 липня 2023 року касаційну скаргу повернуто особі, яка її подала на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у зв`язку з незазначенням у касаційній скарзі належних доводів та обґрунтувань щодо підстав оскарження судових рішень.

23 листопада 2023 року до Верховного Суду повторно надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2022 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 15 червня 2023 року у справі № 440/17259/21. Заявник просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 листопада 2023 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя-доповідач) Кашпур О.В., судді Радишевська О.Р., Уханенко С.А.

Ухвалою Верховного Суду від 14 грудня 2023 року визнано неповажними підстави пропуску Головним управління ДПС у Полтавській області строку на касаційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2022 року та постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 15 червня 2023 року у справі №440/17259/21, касаційну скаргу залишено без руху, а скаржнику надано строк для усунення її недоліків. Зокрема, необхідно було надіслати обґрунтовану заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення строку та надання відповідних доказів на їх підтвердження.

28 грудня 2023 року від скаржника надійшла заява про поновлення строку на касаційне оскарження.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 лютого 2024 року, який здійснено на підставі Розпорядження заступника керівника Апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 02 лютого 2024 року №161 у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю судді Кашпур О.В. та з метою дотриманням строків розгляду справ, визначено новий склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя-доповідач) Білак М.В., судді Мацедонська В.Е., Губська О.А. для розгляду касаційної скарги Головного управління ДПС у Полтавській області у справі № 440/17259/21.

Суд дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті касаційного провадження з таких підстав.

Заява Головного управління ДПС у Полтавській області обґрунтована тим, що вперше касаційну скаргу подано до суду касаційної інстанції з дотриманням встановленого законом строку на касаційне оскарження 07 липня 2023 року.

Заявник повторно зазначає, що відповідно до доручення керівника ГУ ДПС у Полтавській області №18-д від 26 травня 2022 року під час сигналу «повітряної тривоги» всім (без виключення) працівникам необхідно залишати свої робочі місця та перебувати в укриттях, задля безпеки життю та здоров`ю. Приступати до виконання своїх службових обов`язків можливо працівникам виключно після відбою сигналу «повітряна тривога». Відповідач зазначає, що протягом періоду з дати отримання ухвали суду про повернення касаційної скарги 26 липня 2023 року сигнал «повітряна тривога» лунав 268 разів середньою тривалістю, які припадати в тому числі на робочий час ГУ ДПС України 00 год: 56 хв: 27 сек. Таким чином, реальний робочий час в цей період був суттєво менший ніж до початку повномасштабного вторгнення в Україну 24 лютого 2022 року країною-агресором.

Також відповідач просить врахувати велику кількість судових справ, які підлягали оскарженню до суду апеляційної та касаційної інстанцій у зв`язку з чим ГУ ДПС у Полтавській області в максимально короткі строки здійснювало судове оскарження в порядку черговості.

З урахуванням цих обставин просить поновити строк на касаційне оскарження.

Питання поважності причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку, з урахуванням обставин справи і належних доказів поважності пропуску процесуального строку на оскарження.

Приписами статті 44 КАС України встановлено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку касаційного оскарження, а також належного оформлення касаційної скарги.

Учасники справи, мають право оскаржити судові рішення у встановлений Кодексом строк та у передбаченому процесуальним законом порядку. Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Встановлення процесуальних строків процесуальним законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства процесуальних обов`язків.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.

Та обставина, що повернення касаційної скарги не позбавляє повторного звернення до суду не означає наявність у особи безумовного права оскаржувати судові рішення у будь-який момент після повернення вперше поданої касаційної скарги без урахування процесуальних строків встановлених для цього, а у Суду - обов`язку поновлювати такий строк, у разі його пропуску, тим більш за відсутності поважних причин.

Суд звертає увагу скаржника, що чинне законодавство України не передбачає зупинення процесуального строку у разі звернення до Верховного Суду з касаційною скаргою та повернення такої касаційної скарги.

При цьому, Суд наголошує, що належним підтвердженням наміру реалізувати своє право на касаційне оскарження є направлення повторної касаційної скарги скаржником у найкоротший строк.

Як вбачається, касаційна скарга подана повторно майже через 4 місяці після її повернення вперше Верховним Судом, що свідчить про допущення відповідачем зволікань щодо реалізації свого права на касаційне оскарження судових рішень з дотриманням вимог КАС України.

Суд вважає за необхідне зазначити, що звернення до Верховного Суду з касаційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на касаційне оскарження, то реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями Кодексу адміністративного судочинства України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Окрім цього, відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Таким чином, сам факт запровадження на території України воєнного стану, на який посилається відповідач, не може бути визнаний поважною причиною для поновлення строку на касаційне оскарження для органу державної влади за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу цього органу, що, в свою чергу, обумовило пропуск строку на подання касаційної скарги.

Суд касаційної інстанції зазначає, що питання внутрішньої організації роботи державного підприємства, пов`язані із повітряними тривогами та перебуванням працівників підприємства в укриттях під час цих тривог є суб`єктивними чинниками, які не вказують на наявність об`єктивно непереборних обставин, які б перешкоджали своєчасному зверненню до суду у цій справі, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з їх наявністю, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Разом з тим, повітряні тривоги не можуть бути основною та поважною причиною для поновлення строку звернення до суду, оскільки повітряні тривоги не мають постійного та довготривалого характеру, та не доводять фактичну неможливість подання скаржником касаційної скарги протягом встановленого процесуальним законом строку.

Отже, зважаючи на значний пропуск строку на касаційне оскарження (більше 5 місяців з моменту прийняття оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції до моменту подання цієї касаційної скарги та майже 4 місяці з дня отримання ухвали Верховного Суду про повернення вперше поданої касаційної скарги), клопотання скаржника про його поновлення з наведених підстав не можна вважати обґрунтованим, зазначені скаржником причини пропуску строку на подання касаційної скарги не належать до об`єктивних обставин особливого і непереборного характеру, які можуть зумовити перегляд остаточного і обов`язкового судового рішення після закінчення строку його касаційного оскарження, а отже, не свідчить про наявність поважних підстав для поновлення цього строку.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 333 КАС України, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.

З огляду на викладене, зважаючи на те, що наведені заявником підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними, наявні підстави для відмови у відкритті касаційного провадження.

На підставі викладеного, керуючись статтями 333, 355, 359 КАС України,

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними підстави пропуску Головним управлінням ДПС у Полтавській області строку на касаційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2022 року та постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 15 червня 2023 року у справі № 440/17259/21.

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Полтавській області про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2022 року та постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 15 червня 2023 року у справі № 440/17259/21

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2022 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 15 червня 2023 року у справі № 440/17259/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним і скасування наказу, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Копію ухвали направити скаржнику за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний кабінет» (у разі його відсутності - на офіційну електронну адресу або засобами поштового зв`язку), а касаційну скаргу та додані до неї матеріали - у спосіб їхнього надсилання до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді М.В. Білак

О.А. Губська

В.Е. Мацедонська