Справа № 160/32042/23
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2024-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Златіна Станіслава Вікторовича
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Дільничого офіцеру поліції Сектору дільничих офіцерів поліції Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Осіпова Данила Дмитровича, Криворізького районного управління поліції Головного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_2 про визнання протиправними дій та скасування термінового забороненого припису, -,-
06.12.2023 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Дільничого офіцеру поліції Сектору дільничих офіцерів поліції Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Осіпова Данила Дмитровича, Криворізького районного управління поліції Головного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 , в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА № 363591 від 28 листопада 2023 року, винесений дільничним офіцером поліції Сектору дільничних офіцерів поліції Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Осіповим Данило Дмитровичем стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що оскаржуваний терміновий заборонний припис винесений дільничним офіцером поліції Сектору дільничних офіцерів поліції Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Осіповим Данило Дмитровичем без дотримання вимог законодавства, всупереч Порядку винесення уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України термінового заборонного припису стосовно кривдника, затвердженому наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.08.2018 № 654. Відповідачем не складено оцінку ризиків. Оскаржуваний припис не містить підпису постраждалої особи або її представника, а також не зазначено про наявність безпосередньої загрози життю чи здоров`ю ОСОБА_2 , не вказано у чому полягає наявність безпосередньої загрози життю чи здоров`ю ОСОБА_2 , форма домашнього насильства.
Ухвалою суду від 08.12.2023 року відкрито провадження у справі за правилами а правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи. Даною ухвалою залучено до участі у справі в якості співвідповідача - Криворізьке районне управління поліції Головного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області
05.01.2024р. від Криворізького районного управління поліції Головного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечив проти позову та зазначив про таке.
У відношенні ОСОБА_1 дільничним офіцером поліції сектору дільничних офіцерів поліції Криворізького РУП лейтенантом поліції Осіповим Д.Д. винесено терміновий заборонений припис стосовно кривдника серії АА № 363591 у зв`язку із скоєнням домашнього насильства психологічного характеру по відношенню до ОСОБА_2 ..
Також, з останнім проведено індивідуально-профілактичну роботу про недопустимість вчинення домашнього насильства та роз`яснювальну роботу про відповідальність за вчинення домашнього насильства згідно чинного законодавства, а також взято на профілактичний облік як особу, яка вчинила домашнє насильство, в категорії «кривдник», термін дії якого зазначено з 19:33 год. 28.11.2023 до 19:33 год. 08.12.2023.
Вказаним заборонним приписом застосовано захід термінового заборонного припису стосовно кривдника: заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою строком на 10 діб.
Зазначає, що постраждала особа - ОСОБА_2 , 04.11.2023 звернулася на службу 02 про те, що її чоловік ОСОБА_1 вчиняє домашнє насильство. Приїхавши за адресою проживання заявниці поліцейськими було встановлено, що позивач вчиняє дії, що підпадають під ознаки адміністративного правопорушення домашнє насильство, а саме ОСОБА_1 здійснює психологічне насильство в сім`ї відносно дружини та неповнолітніх дітей, що полягало у висловлюванні ним грубою нецензурною лайкою та погрозами фізичною розправою над заявницею, ображає, принижує та провокує на конфлікт. Відповідно до зібраних матеріалів поліцейськими було встановлено факт домашнього насильства.
За результатами проведеної оцінки ризиків за наслідком опитування постраждалої' особи та отримання від неї відповідей на 27 запитань, що в силу пункту 6 розділу II Порядку оцінки ризиків вчинення домашнього насильства свідчить про наявність низького рівня небезпеки та, відповідно, обов`язковості складання термінового заборонного припису відповідно до положень Порядку № 654.
28.11.2023 за результатами виклику працівників поліції за адресою: АДРЕСА_1 , у відношенні ОСОБА_1 було винесено оскаржуваний припис. Підставою для винесення термінового заборонного припису є встановлення працівниками поліції факту вчинення домашнього насильства у будь-якій його формі.
Вважає обґрунтованими дії дільничного офіцера поліції СДОП Криворізького РУП лейтенанта поліції Осіпова Д.Д. щодо винесення тимчасового забороненого припису стосовно позивача, право на винесення якого чітко передбачено пунктом 7 Порядку № 369/180. Звертає увагу, що під час винесенні припису, постраждала ОСОБА_2 була відсутня, так як пішла з дому. На підставі вищевикладеного, вказує, що позовні вимоги ОСОБА_1 є безпідставними, а також такими, що не підлягають задоволенню.
Другий відповідач про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відзив на позовну заяву не надав.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином; письмові пояснення не надала.
Позивач надав суду відповідь на візив, у якій вважає доводи відповідача, які викладені у відзиві на позовну заяву, безпідставними та просить позов задовольнити.
Дослідивши письмові докази, які містяться у матеріалах справи, суд встановив наступне.
28 листопада 2023 року, дільничним офіцером поліції Сектору дільничних інспекторів поліції Криворізького районного управління поліції в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Осіповим Данилом Дмитровичем винесений терміновий заборонений припис стосовно кривдника серії АА № 363591 відносно позивача ОСОБА_1 , у зв`язку із скоєнням домашнього насильства психологічного характеру по відношенню до ОСОБА_2 .
Так, відповідно до вказаного термінового заборонного припису стосовно кривдника заборонено: в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою, винесений у зв`язку зі скоєнням ним домашнього насильства психологічного характеру.
Терміновий заборонний припис стосовно кривдника винесений строком на 10 діб з 19 години 33 хвилин 28.11.2023р. та діє до 19 годин 33 хв. 08.12.2023р.
У матеріалах справи міститься копія форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства від 28.11.2023р., яка заповнена дільничим офіцером поліції Сектору дільничих офіцерів поліції Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Осіповим Данилом Дмитровичем; постраждала особа ОСОБА_2 ; кривдник ОСОБА_1 ; поліцейським уповноваженого підрозділу поліції визначено рівень небезпеки - низький.
Вважаючи спірний терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА № 363591 від 28 листопада 2023 року протиправним, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.
Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси і просити про їх захист.
Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно п.п.1, 5, 8, 18 ч.1 ст.23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань у випадках, визначених законом, здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень; здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події; здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання; вживає заходів для запобігання та протидії домашньому насильству або насильству за ознакою статі.
Визначає організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства Закон України «Про запобігання та протидії домашньому насильству» №2229-VIII від 07.12.2017 року (далі - Закон №2229-VIII)
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 1 Закону №2229-VIII домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.
Запобігання домашньому насильству - система заходів, що здійснюються органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями, а також громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, та спрямовані на підвищення рівня обізнаності суспільства щодо форм, причин і наслідків домашнього насильства, формування нетерпимого ставлення до насильницької моделі поведінки у приватних стосунках, небайдужого ставлення до постраждалих осіб, насамперед до постраждалих дітей, викорінення дискримінаційних уявлень про соціальні ролі та обов`язки жінок і чоловіків, а також будь-яких звичаїв і традицій, що на них ґрунтуються (пункт 5 частини першої статті 1 цього Закону №2229-VIII).
У відповідності до вимог ч.2 ст. 3 Закону №2229-VIII дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб: 1) подружжя; 2) колишнє подружжя; 3) наречені; 4) мати (батько) або діти одного з подружжя (колишнього подружжя) та інший з подружжя (колишнього подружжя); 5) особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти; 6) особи, які мають спільну дитину (дітей); 7) батьки (мати, батько) і дитина (діти); 8) дід (баба) та онук (онука); 9) прадід (прабаба) та правнук (правнучка); 10) вітчим (мачуха) та пасинок (падчерка); 11) рідні брати і сестри; 12) інші родичі: дядько (тітка) та племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри, двоюрідний дід (баба) та двоюрідний онук (онука); 13) діти подружжя, колишнього подружжя, наречених, осіб, які мають спільну дитину (дітей), які не є спільними або всиновленими; 14) опікуни, піклувальники, їхні діти та особи, які перебувають (перебували) під опікою, піклуванням; 15) прийомні батьки, батьки-вихователі, патронатні вихователі, їхні діти та прийомні діти, діти-вихованці, діти, які проживають (проживали) в сім`ї патронатного вихователя
Статтею 6 Закону №2229-VIII визначені суб`єкти, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, серед яких, до інших органів та установ, на які покладаються функції із здійснення заходів у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, належать уповноважені підрозділи органів Національної поліції України (пункт 2 частини третьої статті 6).
За нормами статті 10 Закону №2229-VIII до повноважень уповноважених підрозділів органів Національної поліції України у сфері запобігання та протидії домашньому насильству належать: 1) виявлення фактів домашнього насильства та своєчасне реагування на них; 2) прийом і розгляд заяв та повідомлень про вчинення домашнього насильства, у тому числі розгляд повідомлень, що надійшли до кол-центру з питань запобігання та протидії домашньому насильству, насильству за ознакою статі та насильству стосовно дітей, вжиття заходів для його припинення та надання допомоги постраждалим особам з урахуванням результатів оцінки ризиків у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спільно з Національною поліцією України; 3) інформування постраждалих осіб про їхні права, заходи і соціальні послуги, якими вони можуть скористатися; 4) винесення термінових заборонних приписів стосовно кривдників; 5) взяття на профілактичний облік кривдників та проведення з ними профілактичної роботи в порядку, визначеному законодавством; 6) здійснення контролю за виконанням кривдниками спеціальних заходів протидії домашньому насильству протягом строку їх дії; 7) анулювання дозволів на право придбання, зберігання, носіння зброї та боєприпасів їх власникам у разі вчинення ними домашнього насильства, а також вилучення зброї та боєприпасів у порядку, визначеному законодавством; 8) взаємодія з іншими суб`єктами, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, відповідно до статті 15 цього Закону; 9) звітування центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, про результати здійснення повноважень у цій сфері у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.
Уповноважені підрозділи органів Національної поліції України здійснюють повноваження у сфері запобігання та протидії домашньому насильству з урахуванням міжнародних стандартів реагування правоохоронних органів на випадки домашнього насильства та оцінки ризиків.
Згідно п.9 ст.25 Закону №2229-VIII особа, стосовно якої винесено терміновий заборонний припис, може оскаржити його до суду в загальному порядку, передбаченому для оскарження рішень, дій або бездіяльності працівників уповноважених підрозділів органів Національної поліції України.
В даному випадку, відповідач наділений владними управлінськими функціями щодо розгляду поданих згідно з Законом №2229-VIII заяв, та вжиття, за наслідком їх розгляду, відповідних заходів, а тому даний спір носить публічно-правових характер та має розглядатись адміністративним судом в порядку, визначеному КАС України.
Відповідно до пункту 16 статті 1 Закону №2229-VIII терміновий заборонний припис стосовно кривдника - спеціальний захід протидії домашньому насильству, що вживається уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України як реагування на факт домашнього насильства та спрямований на негайне припинення домашнього насильства, усунення небезпеки для життя і здоров`я постраждалих осіб та недопущення продовження чи повторного вчинення такого насильства.
Відповідно до п.п.1, 2 розділу ІІ Порядку № 654 терміновий заборонний припис стосовно кривдника (далі - припис) виноситься кривднику уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України (далі - уповноважений підрозділ поліції) у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення.
Терміновий заборонний припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівника уповноваженого підрозділу поліції за результатами оцінки ризиків.
Відповідно до статті 25 Закону №2229-VIII та пункту 4 розділу II Порядку №654 припис може містити такі заходи: зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи; заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи; заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою.
Відповідно до п.п.4, 5 розділу І Порядку №369/180 оцінку ризиків проводить поліцейський уповноважений підрозділ органу Національної поліції України (далі - уповноважений підрозділ поліції) за фактом вчинення домашнього насильства.
Результати оцінки ризиків враховує поліцейський уповноваженого підрозділу поліції під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення та надання допомоги постраждалим особам у порядку, визначеному законодавством.
Уповноважені органи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству можуть використовувати результати оцінки ризиків під час застосування заходів протидії такому насильству відповідно до Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству".
Оцінка ризиків проводиться шляхом спілкування/бесіди з постраждалою від такого насильства особою або її представником, з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи. За результатами заповнення форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства поліцейський уповноваженого підрозділу поліції визначає рівень небезпеки, який враховується під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, надання допомоги постраждалим особам.
Форма оцінки вчинення домашнього насильства складається із 27 питань, на які поліцейський має відповісти "так", "ні", "без відповіді" / "невідомо". Питання стосуються безпосередньо безпеки постраждалої особи: чи кривдник погрожував її вбити, чи застосовував фізичне насильство, чи перебував кривдник у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння (має алкогольну чи наркотичну залежність) та ін.
Відбираючи від постраждалої особи відповіді на такі запитання, поліцейський визначає таким чином рівень небезпеки: високий, середній або низький. Важливо, що відмова або небажання постраждалої особи спілкуватися із правоохоронними органами може розцінюватися представниками поліції як високий рівень небезпеки. Тобто, якщо на всі запитання отримано відповіді "Без відповіді/Невідомо", поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на свій розсуд може оцінити ситуацію як таку, що має високий рівень небезпеки.
Якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні - терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції. У разі високого рівня небезпеки поліцейський уповноваженого підрозділу поліції обов`язково виносить терміновий заборонний припис стосовно кривдника.
Під час вирішення питання про винесення припису пріоритет надається безпеці постраждалої особи. Зазначена вимога поширюється також на місце спільного проживання (перебування) постраждалої особи та кривдника незалежно від їхніх майнових прав на відповідне житлові приміщення.
При винесенні припису працівник уповноваженого підрозділу поліції отримує пояснення від кривдника, постраждалої особи (її представника), свідка(ів) (у разі наявності).
За вказаних обставин судом встановлено, що результати оцінки ризиків є обов`язковими для поліцейського уповноваженого підрозділу поліції під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення та надання допомоги постраждалим особам у порядку, визначеному законодавством.
Без складання оцінки ризиків поліцейський уповноваженого підрозділу поліції не спроможний визначити рівень небезпеки: високий, середній або низький, та не може з`ясувати обставин конфлікту та виявити чинники і умови, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи.
Крім того, як вже було встановлено судом вище, результат оцінки ризиків передує винесенню термінового заборонного припису стосовно кривдника.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративній суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
У матеріалах справи міститься копія форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, яка заповнена дільничим офіцером поліції Сектору дільничих офіцерів поліції Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Осіповим Данилом Дмитровичем 28.11.2023 року; постраждала особа ОСОБА_2 ; кривдник ОСОБА_1 ; поліцейським уповноваженого підрозділу поліції визначено рівень небезпеки - низький.
В позовній заяві, як на підставу протиправності винесення оскарженого припису, позивач посилається на те що терміновий заборонний підпис винесений без врахування та оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, в той час такі доводи позивача спростовуються наявною в матеріалах справи копією форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства.
Крім того, позивач посилається на те, що терміновий заборонний припис не відповідає п. 11 Порядку, оскільки не містить підпису постраждалої особи або її представника на оригіналі та кожній копії.
Проте відсутність підпису постраждалої особи свідчить лише те, що нею не було отримано копію термінового заборонного припису стосовно кривдника; відсутність підпису постраждалої особи не впливає на дійсність термінового заборонного припису.
За вказаних обставин відповідачі під час видання оскаржуваного рішення дотримались вимог чинного законодавства України.
З огляду на наведені обставини, суд не знаходить підстав вважати, що оскаржуваний терміновий заборонний припис стосовно кривдника є протиправним.
За таких обставин позовні вимоги не підлягають задоволенню.
На підставі ст. 139 КАС України судові витрати покладаються на позивача, оскільки у задоволенні позову відмовлено.
Керуючись ст. 9, 77, 90, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Златін