Справа № 640/28199/21
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

06 лютого 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Єгорової Н.М., суддів Сорочка Є.О., Чаку Є.В. перевіривши матеріали апеляційної скарги Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 13 червня 2023 року у справі за адміністративним позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13 червня 2023 року позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 повернуто позивачу на підставі п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати його та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Перевіривши апеляційну скаргу, Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 15 січня 2024 року залишив її без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. ст. 295, 296 КАС України. При цьому невідповідність наведеним положенням КАС України виявилася в тому, що апелянтом пропущено встановлений п`ятнадцятиденний строк оскарження ухвали суду першої інстанції, а клопотання про його поновлення визнано необґрунтованим, до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Копію ухвали від 15 січня 2024 року про залишення апеляційної скарги без руху доставлено до електронного кабінету Військової частини НОМЕР_1 16 січня 2024 року о 20:06 год., отже з урахуванням приписів ч. 6 ст. 251 КАС України, останнім днем подання заяви про усунення недоліків апеляційної скарги, з урахуванням вихідних днів було 29 січня 2024 року.

На виконання вимог зазначеної ухвали представником позивача 25 січня 2024 року засобами поштового зв`язку направлено до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження та квитанцію про сплату судового збору від 25 січня 2024 року №0.0..1 на суму 2684,00 грн.

В обґрунтування своїх доводів представник позивача зазначає про те, що електронна адреса ІНФОРМАЦІЯ_2 не є офіційною електронною адресою в розумінні п. 11 ст. 251 КАС України та Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, водночас фактична можливість використання офіційної електронної адреси вказаної при реєстрації в електронному кабінеті та самого кабінету з`явилась у Військової частини НОМЕР_1 після проведення процедури реєстрації, а саме 30 жовтня 2023 року.

Надаючи оцінку викладеним у клопотанні доводам, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Як було встановлено в ухвалі від 15 січня 2024 року про залишення апеляційної скарги без руху, повний текст оскаржуваного рішення направлено позивачу 07 липня 2023 року на електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_2, що зазначена у позовній заяві та заяві командира військової частини від 27 червня 2023 року №3734 про направлення ухвали. Крім того позивач в заяві від 27 червня 2023 року №3734 зазначав про наявність в Єдиному державному реєстрі судових рішень ухвали від 13 червня 2023 року про повернення позовної заяви, що свідчить про те, що станом на 27 червня 2023 року позивач був ознайомлений зі змістом оскаржуваної ухвали. Отже з урахуванням зазначених обставин останнім днем подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, з урахуванням вихідних днів було 07 серпня 2023 року, проте апеляційну скаргу подано до відділення поштового зв`язку 13 листопада 2023 року, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку.

Щодо доводів апелянта про те, що електронна адреса ІНФОРМАЦІЯ_2 не є офіційною електронною адресою позивача в розумінні ч. 11 ст. 251 КАС України, а тому суд зобов`язаний був направити копію ухвали в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається зі місту позовної заяви від 01 жовтня 2021 року позивачем зазначено адресу електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2. Крім того, колегія суддів звертає увагу, що згідно з копією листа (заяви) Військової частини НОМЕР_1 від 27 червня 2023 року №3734 адресованого Київському окружному адміністративному суду, командир військової частини зазначає про те, що в Єдиному державному реєстрі судових рішень наявна інформація про прийняття судом 13 червня 2023 року ухвали про повернення позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 , у зв`язку з чим просить направити ухвалу на поштову адресу та на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1

Отже враховуючи лист (заяву) командира Військової частини НОМЕР_1 від 27 червня 2023 року №3734 останній допускав можливість листування засобами електронного зв`язку.

У контексті наведеного судом враховується, що відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У п. 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України" (№ 32053/13) зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

У п. 48 рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" (№ 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у п. 35 рішення Європейського суду з прав людини "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання ("Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" № 11681/85).

У п. 44 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Осман проти Сполученого Королівства" зазначено, що обмеження не буде сумісним з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, "якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та поставленою метою".

Поновлення встановленого процесуальним законом строку на подання апеляційної скарги здійснюється судом апеляційної інстанції у виняткових випадках і лише за наявності обставин об`єктивного та непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на апеляційне оскарження судового рішення.

Указану позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 26 травня 2021 року у справі № 160/7019/20.

Верховний Суд, зокрема, у постанові від 08 лютого 2023 року у справі № 717/314/22, зазначив, що, оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

У постанові від 19 травня 2021 року у справі №580/1225/20 Верховний Суд підкреслив, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту такої скарги, в тому числі процесуальних строків подачі апеляційної скарги.

У свою чергу, позивач - Військова частина НОМЕР_1 будучи обізнаним станом на 27 червня 2023 року про прийняття Київським окружним адміністративним судом 13 червня 2023 року ухвали про повернення позовної заяви не демонстрував намір її оскаржити в установлені процесуальним законом строки без зайвих зволікань.

Відтак, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що у цій справі можливість вчасного подання скаржником апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції залежала виключно від волевиявлення самого скаржника, тобто, мала суб`єктивний характер, якою (можливістю) він вчасно не скористався.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку, що викладені у заяві доводи представника позивача не свідчать про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, зважаючи на викладене та з огляду на відхилення доводів апелянта щодо поважності причин пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, суд приходить до висновку про необхідність відмови у відкритті апеляційного провадження.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Приписи ч. 3 ст. 299 КАС України визначають, що питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Підсумовуючи наведене та керуючись приписами Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне у відкритті апеляційного провадження відмовити та повернути апеляційну скаргу апелянту.

Керуючись ст. ст. 121, 248, 299, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 13 червня 2023 року у справі за адміністративним позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди - відмовити.

Повернути апелянту апеляційну скаргу та додані до неї матеріали.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач Н.М. Єгорова

Судді Є.О. Сорочко

Є.В. Чаку