Справа № 420/19470/23
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2024-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Завальнюка І.В., розглянувши в порядку письмового провадження у підготовчому провадженні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати Наказ ГУНП в Одеській області з основної діяльності № 1771 від 14.07.2023 року «Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області» в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; зобов`язати ГУНП в Одеській області поновити ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора сектора протидії домашньому насильству відділу превенції ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області або на іншій, не нижчій, ніж попередня посаді; стягнути з ГУНП в Одеській області на користь ОСОБА_1 матеріальне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 14 липня 2023 року по день поновлення на службі з урахуванням середнього грошового забезпечення.

Ухвалою судді від 07.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 22.08.2023 клопотання представника Головного управління Національної поліції в Одеській області задоволено та постановлено розглядати справу за правилам загального позовного провадження.

У підготовчому засіданні 02.10.2023 представник позивача заявив клопотання про зупинення провадження по справі на підставі п. 3 ч. 1 ст. 236 КАС України - до набрання законної сили рішення по справі № 522/13422/23, зважаючи на те, що розгляд даної справи неможливий до вирішення справи № 522/13422/23.

Ухвалою суду від 02.10.2023 клопотання представника позивача задоволено та зупинено провадження по справі № 420/19470/23 - до набрання законної сили судовим рішенням по справі № 522/13422/23.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 28.12.2023 апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Одеській області задоволено; ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 02.10.2023 про зупинення провадження скасовано; справу № 420/19470/23 направлено до Одеського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 15.01.2024 справу № 420/19470/23 прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання на 22.01.2024 о 12:00 год., про що сторона позивача було повідомлена завчасно та належним чином. Зокрема, ухвалу в електронному вигляді 16.01.2024 було надіслано одержувачу адвокату Грицюку Олександру Олексійовичу, який представляє інтереси ОСОБА_1 , на зазначену в адміністративному позові електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1

Однак, сторона позивача не з`явилася у підготовче судове засідання, призначене на 22.01.2024 о 12:00 год. Жодних клопотань чи заяв до суду від позивача не надійшло, у зв`язку із чим причини неявки до суду сторони позивача визнані судом неповажними.

Наступне підготовче засідання призначено на 01.02.2024 о 11:00 год., про що сторона позивача була повідомлена завчасно та належним чином. Зокрема, повістку про виклик до суду в електронному вигляді 22.01.2024 було надіслано одержувачу адвокату Грицюку Олександру Олексійовичу, який представляє інтереси ОСОБА_1 , на зазначену в адміністративному позові електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1

Однак, сторона позивача повторно не з`явилася у підготовче судове засідання, призначене на 01.02.2024 о 11:00 год. Жодних клопотань чи заяв до суду від позивача не надійшло, у зв`язку із чим причини неявки до суду сторони позивача визнані судом неповажними.

Наступне підготовче засідання призначено на 08.02.2024 о 11:00 год., про що сторона позивача була повідомлена завчасно та належним чином. Зокрема, повістку про виклик до суду в електронному вигляді 01.02.2024 було надіслано одержувачу адвокату Грицюку Олександру Олексійовичу, який представляє інтереси ОСОБА_1 , на зазначену в адміністративному позові електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1

Крім того, 01.02.2024 секретар судового засідання Гоменюк Р.О. за телефонним номером НОМЕР_1 , зазначеним в якості засобу зв`язку в адміністративному позові, повідомив адвокату Грицюку Олександру Олексійовичу, який представляє інтереси ОСОБА_1 , про час та місце наступного підготовчого засідання по даній справі.

08.02.2024 до суду від адвоката Грицюка Олександра Олексійовича, який представляє інтереси ОСОБА_1 , надійшла заява про відкладення судового засідання, призначеного на 08.02.2024 о 11:00 год.

Ухвалою суду від 08.02.2024 заяву Грицюка Олександра Олексійовича , який представляє інтереси ОСОБА_1 , про відкладення судового засідання - повернуто заявнику на підставі ч. 6 ст. 18, ч. 2 ст. 167 України.

У підготовче засідання, призначене на 08.02.2024 о 11:00 год. ні позивач, ні його представник не з`явилися. При цьому до суду не надано жодного доказу неможливості прибуття самого позивача ОСОБА_1 в підготовче засідання.

Вищезазначена чергова неявка сторони позивача в судове засідання судом визнана неповажною, оскільки свідчить про недобросовісне користування належними процесуальними правами та порушення прав інших учасників справи, що сприяє зволіканню у розгляді справи.

На підставі ч. 9 ст. 205 КАС України та у зв`язку із неявкою всіх учасників справи у підготовче судове засідання, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд розглянув справу у письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду з огляду на наступне.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (Ruiz-Mateos v. Spain, рішення від 23 червня 1993 р., серія A, N 262, с. 25, § 63).

Більш того, принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands, рішення від 27 жовтня 1993 р., серія A, N 274, с. 19, § 33 та Ankerl v. Switzerland, рішення від 23 жовтня 1996 р., Reports 1996-V, стор. 1567-68, § 38).

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення у справі Ruiz-Mateos, наведене вище, с. 25, § 63).

Однак поведінка позивача не відповідає принципам конвенційного прецедентного права, які вимагають виявляти ретельність у проведенні процедурних заходів, утримуватися від використання тактики зволікань та використовувати всі можливості, надані національним правом, для прискорення процесу.

Вирішуючи процесуальне питання, суд враховує висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рамках справи № 160/4719/19, провадження №К/9901/27113/19 (ЄДРСРУ № 88187295), в межах якої суд касаційної інстанції досліджував питання щодо процесуальних наслідків неявки позивача в судове засідання та залишення позову без розгляду.

Так, процесуальні наслідки неявки позивача в підготовче засідання визначаються ст. 181 КАС України, в якій зазначено, що підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 розділу II цього Кодексу («Розгляд справи по суті») з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви або клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Наведеними нормами окреслено характер процесуальної поведінки, яка зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їхню реалізацію так, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без значних затримок та невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо явки у судове засідання.

З конструкції п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України слідує, що правило про залишення позову без розгляду у випадку повторної неявки має застосовуватися до позивачів, які не є суб`єктами владних повноважень.

Суд на підставі аналізу матеріалів справи та думки інших учасників справи повинен, серед іншого, дослідити питання можливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, відсутності заяви позивача про розгляд справи за його відсутності, а також з`ясувати інші обставини справи.

Вищевикладене узгоджується із правовою позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рамках справи № 815/1394/18, адміністративне провадження №К/9901/17639/19 (ЄДРСРУ № 84494048).

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у справі № 310/12817/13 від 22.05.2019, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

За висновком Верховного Суду, який в силу ч. 5 ст. 242 КАС України підлягає врахуванню при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду.

Повертаючись до розглядуваного питання, суд також враховує, що згідно з п.2 ч.3 ст.2, ч.1 ст.8 КАС України однією із засад адміністративного судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім наявних прав особи, що беруть участь у справі, наділені також певними обов`язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому процесуальні права і обов`язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов`язки іншої особи, яка бере участь у справі.

Згідно з ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини в рішення від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S. A. v. Spain") від 07.07.1989).

Згідно з ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відтак, повторна неявка позивача, незалежно від її причини, свідчить про недобросовісне користування належними йому процесуальними правами та порушення прав інших учасників справи, що сприяє зволіканню у розгляді справи.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

На підставі викладеного, враховуючи, що сторона позивача про час та місце судового засідання повідомлена належним чином, повторно не з`явилася у судове засідання та від неї не надійшло клопотання розгляд справи без її участі, керуючись п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до адміністративного суду в загальному порядку після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.В. Завальнюк