Справа № 580/6977/23
Суддя: Альона КАЛІНОВСЬКА
Дата ухвалення: 2024-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2024 року справа № 580/6977/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Каліновської А.В.,

за участю:

секретаря судового засідання - Шапошник Я.О.,

представників позивача - Руднічука Д.В. (згідно з ордером), Чекаленка І.М. (за посадою), Глизь Н.І. та Кучеренко О.А. (за довіреностями),

представника відповідачів Коваля І.І. ( в порядку самопредставництва),

розглянувши по суті у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом виконавчого комітету Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області, Північного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся виконавчий комітет Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області (далі - позивач) з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області (далі - відповідач 1), Північного офісу Держаудитслужби (далі відповідач 2), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - фізича особа-підприємець ОСОБА_1 , в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 25.07.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-04-20-003263-а робіт - Код ДК 021:2015:45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи. Капітальний ремонт корпусу № 1 Хацьківського ліцею - закладу загальної середньої освіти Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області за адресою: вул. Тищенка, 23 с. Хацьки Черкаської області.

Позовні вимоги позивачем обґрунтовані тим, що оскаржуваний висновок відповідача 25.07.2023 є протиправним та підлягає до скасування, оскільки у позивача не було правових підстав для відхилення тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 через не накладення на тендерну пропозицію кваліфікованого електронного підпису (КЕП), оскільки вважає, що таке порушення сприймалось позивачем як формальна помилка і неточність, існування якої лише могло бути підставою для розміщення у строк, який не може бути меншим ніж два робочих дні до закінчення строку розгляду тендерної пропозиції, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель, а відсутність накладення на тендерну пропозицію кваліфікованого електронного підпису (КЕП) жодним чином не впливало та не могло вплинути на зміст поданих документів та їх достовірність. Також позивач вважає, що постановою КМУ від 24.05.2022 №617 відтерміновано на період військового стану та протягом 6 місяців із дня його припинення обов`язковість використання електронного підпису на захищеному носії в Україні. Вказано, що вимога відповідача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема, шляхом припинення зобов`язань з ФОП ОСОБА_1 за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України є неспівмірними з виявленими порушеннями під час моніторингу закупівлі порушеннями.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 09.08.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому проваджені.

Ухвалою суду від 08.09.2023 судом постановлено перейти із спрощеного позовного провадження до розгляду справи №580/6977/23 за правилами загального позовного провадження та здійснити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 20.09.2023 залучено до участі в адміністративній справі №580/6977/23 в якості співвідповідача - Північний офіс Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 18, ).

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, зазначених вище.

Представник відповідачів в судовому засіданні позов не визнав, надав до суду письмовий відзив, в якому зазначив, що за результатами моніторингу закупівель позивача встановлено, що тендерна пропозиція ФОП ОСОБА_1 не відповідала вимогам тендерної закупівлі позивача, оскільки учасником торгів накладено на тендерну пропозицію удосконалений електронний підпис, тобто не містила накладення саме кваліфікованого електронного підпису (КЕП) уповноваженої особи. Відповідач вважає необґрунтованим посилання позивача про те, що постановою КМУ від 24.05.2022 №617 відтерміновано на період військового стану та протягом 6 місяців із дня його припинення обов`язковість використання електронного підпису на захищеному носії в Україні, оскільки самим же позивачем у підпункті 1.4 пункту 1 розділу ІІІ «Інструкції з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації було передбачено, що у разі не накладення учасником торгів КЕП відповідно до умов тендерної документації, учасник торгів вважається таким, що не відповідає вимогам та його пропозиція буде відхилена, тобто позивачем у тендерній документації не було передбачено винятків із посиланням на положення постанови КМУ від 24.05.2022 №617. Також відповідачем зазначено, що вимога здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема, шляхом припинення зобов`язань з ФОП ОСОБА_1 за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України є правомірним та відповідає положенням законодавства України. На підставі вищевикладених обставин відповідач вважає, що позов є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Третя особа в судове засідання не прибула, письмових пояснень на позов не подала, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлена у встановленому КАС України порядку.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, суд встановив наступне.

Із наявних у матеріалах справи доказів судом встановлено, що замовником - виконавчим комітетом Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області 20.04.2023 через електронну систему публічних закупівель «ProZorro» було оголошено процедуру закупівлі «ДК 021:2015:45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи. Капітальний ремонт корпусу № 1 Хацьківського ліцею - закладу загальної середньої освіти Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області за адресою: вул. Тищенка, 23 с. Хацьки Черкаської області».

У вищезазначеній процедурі закупівлі прийняв участь один учасник ФОП ОСОБА_1 та за результатами розгляду його тендерної пропозиції встановлено її відповідність технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, та відповідність учасника кваліфікаційним критеріям та іншим умовам тендерної документації. На підставі вищезазначених обставин позивачем, як замовником торгів, прийнято рішення про визнання ФОП ОСОБА_1 переможцем процедури відкритих торгів та укладено з ним договір підряду від 12.05.2023 №196 (з додатковими угодами до договору).

Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області проведено моніторинг процедури закупівлі «ДК 021:2015:45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи. Капітальний ремонт корпусу № 1 Хацьківського ліцею - закладу загальної середньої освіти Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області за адресою: вул. Тищенка, 23 с. Хацьки Черкаської області», замовником якої є виконавчий комітет Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області.

За наслідками проведеного моніторингу закупівлі Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 25.07.2023 №UA-2023-04-20-003263-а, в якому зазначено про недотримання позивачем вимог пп. 2 п. 41 Особливостей.

Враховуючи встановлені порушення вимог законодавства у сфері закупівель, Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області вищезазначеним висновком зобов`язало позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку шляхом припинення зобов`язання за договором з дотриманням норм Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач вважаючи висновок про результати моніторингу процедури закупівлі протиправним звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, судом враховано, що відповідно до п. 31 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

У відповідності до положень статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Судом встановлено, що у підпункті 1.4 пункту 1 розділу ІІІ «Інструкції з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації ДК 021:2015:45450000-6 виконавчим комітетом Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області було передбачено, що пропозиція Учасника має бути підписана із застосуванням електронного підпису, що базується на кваліфікаційному сертифікаті електронного підпису (КЕП), у випадку не накладення Учасником КЕП відповідно до умов тендерної документації учасник торгів вважається таким, що не відповідає встановленим абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону вимогам до учасників відповідно до законодавства та його пропозиція буде відхилена.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги», удосконалений електронний підпис - електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України «Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів» від 03.03.2020 №193(далі - Постанова) удосконалені електронні підписи чи печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, що відповідають затвердженим пунктом 2 цієї постанови вимогам, можуть використовуватися користувачами електронних довірчих послуг для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів чи печаток (кваліфікованих електронних довірчих послуг) або засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, крім: використання кваліфікованих електронних підписів чи печаток органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями державної форми власності, державними реєстраторами, нотаріусами та іншими суб`єктами, уповноваженими державою на здійснення функцій державного реєстратора, а також кваліфікованими надавачами електронних довірчих послуг і центральним засвідчувальним органом; застосування виключно засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання (захищених носіїв особистих ключів); використання кваліфікованих електронних підписів чи печаток на об`єктах критичної інформаційної інфраструктури для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб, якщо використання електронних довірчих послуг для таких цілей пов`язане з високим ризиком для інформаційної безпеки, що визначається власниками відповідних інформаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем; вчинення в електронній формі правочинів, що підлягають нотаріальному посвідченню та/або державній реєстрації у випадках, установлених законом.

Згідно ч. 2 ст. 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис чи печатка вважається таким, що пройшов перевірку та отримав підтвердження, якщо: перевірку кваліфікованого електронного підпису чи печатки проведено засобом кваліфікованого електронного підпису чи печатки; перевіркою встановлено, що відповідно до вимог цього Закону на момент створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки був чинним кваліфікований сертифікат електронного підпису чи печатки підписувача чи створювача електронної печатки; за допомогою кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки здійснено ідентифікацію підписувача чи створювача електронної печатки; під час перевірки за допомогою кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки отримано підтвердження того, що особистий ключ, який належить підписувачу чи створювачу електронної печатки, зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису чи печатки; під час перевірки підтверджено цілісність електронних даних в електронній формі, з якими пов`язаний цей кваліфікований електронний підпис чи печатка.

Під час перевірки електронного цифрового підпису учасника торгів ФОП ОСОБА_1 на сайті Центрального засвідчувального органу встановлено, що ним накладено на тендерну пропозицію саме удосконалений електронний підпис, а не кваліфікаційний електронний підпис (тип носія особистого ключа «незахищений/удосконалений»).

Однак, суд враховує, що пп. 2 п. 1 постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2022 №617 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 березня 2022 р. № 300» (чинної станом на час виникнення спірних правовідносин) на період воєнного стану на території України та протягом шести місяців з дня його припинення чи скасування дозволяється використання електронних підписів чи печаток, що базуються на сертифікатах відкритого ключа, виданих кваліфікованими надавачами електронних довірчих послуг без відомостей про те, що особистий ключ зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису чи печатки, користувачами електронних довірчих послуг для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів чи печаток (засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки, кваліфікованих електронних довірчих послуг) або засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, крім вчинення в електронній формі правочинів, що підлягають нотаріальному посвідченню та/або державній реєстрації у випадках, установлених законом, та випадках, пов`язаних з високим ризиком для інформаційної безпеки, що визначається власниками відповідних інформаційних та інформаційно-комунікаційних систем з урахуванням обмежень, установлених абзацом другим частини другої статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Отже, ФОП ОСОБА_1 на тендерну пропозицію правомірно накладено електронний підпис уповноважено особи (тип «Удосконалений»; тип носія особистого ключа «Незахищений»), що відповідає положенням постанови КМУ від 24.05.2022 №617, так як у період воєнного стану на території України дозволяється використання саме електронних підписів чи печаток, що базуються на сертифікатах відкритого ключа.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем під час прийняття тендерної пропозиції учасника ФОП ОСОБА_1 , яка підписана удосконаленим електронним підписом - не було допущено порушення вимог абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

На переконання суду, відповідач не виконав передбаченого підпунктом 3 п.3 Положення №43 основного свого завдання здійснення фінансового контролю саме спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового та результативного використання та збереження активів та досягнення економії коштів, адже в оскаржуваному Висновку не проаналізував наслідків стверджуваних ним порушень в кореспонденції з результатами аналізу інших питань, щодо яких зазначив про відсутність порушень закону про закупівлі та без обґрунтування підстав для розірвання укладеного договору.

Згідно висновків зроблених у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а при вирішенні спору необхідно виходити з принципу пропорційності як одного з елементів верховенства права та враховувати співмірність наслідків реагування тим порушенням, які виявлені, та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.

Враховуючи наведене суд дійшов висновку, що вищезазначені у висновку порушення позивачем пп. 2 п. 41 Особливостей - мають формальний характер, а вимоги, які викладені у ньому не сприяють реалізації основної мети Закону, а саме: забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції, при тому, що жодні негативні наслідки для бюджету не настали, оскільки відповідачем не встановлено неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, зловживань з боку учасників торгів тощо.

Таким чином, висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 25.07.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-04-20-003263-а щодо недотримання позивачем вимог пп. 2 п. 41 Особливостей - спростовується вищезазначеними обставинами, тому суд вважає визнати його протиправним та скасувати.

Стосовно правомірності обраного відповідачем виду усунення порушення вимог закону, суд зазначає наступне.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 10 Закону №2939-ХІІ передбачено право органу державного фінансового контролю порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства.

Обираючи такий спосіб усунення порушень відповідач має керуватись, по-перше, метою вказаного Закону, за змістом якої наведений нормативний акт спрямований на забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції та, по-друге, принципами закупівель, вказаними у ч. 1 ст. 5 Закону №922-VIII: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону №922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

У цивільному праві України існує поділ правочинів на дійсні та недійсні. Останні поділяються на нікчемні та оспорювані.

Частина друга ст. 215 ЦК України визначає, якщо недійсність правочину встановлена законом, він є недійсним (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин згідно з ч.3 вказаної статті може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Тобто, оспорити дійсність правочину можуть не лише його сторони, а й треті заінтересовані особи, посилаючись у підставах на вимоги закону.

Випадки нікчемності договору про закупівлю вказані в ч. 1 ст. 43 Закону №922-VIII: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Отже, в усіх інших випадках невідповідності вимогам закону договір може бути оспорений в суді.

Підстави для зміни або розірвання договору вказані у ст. 651 ЦК України, зокрема, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Конституційний Суд України у рішенні від 25.01.2012 №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.

Усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований у Висновку спосіб, а саме шляхом розірвання договору, призведе до порушення прав та інтересів третьої особи та матиме негативні наслідки для репутації третьої особи, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

Зазначений підхід та висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладені у постанові від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а.

Згідно ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідач не надав належних і допустимих доказів, які би свідчили про правомірність прийнятого ним рішення про зобов`язання позивача вжити заходів щодо припинення зобов`язання за договором (розірвання укладеного договору публічної закупівлі).

За таких обставин, суд вважає заявлені позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають повному задоволенню.

Під час вирішення питання про розподіл судових витрат, суд враховує наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи на те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, то судові витрати зі сплати судового збору, стягуються з відповідача.

Інших доказів понесених судових витрат, станом на час прийняття рішення, матеріали справи не містять.

Керуючись ст.ст.2-14, 138-139, 242-245, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 25.07.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-04-20-003263-а.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд. 18, ) на користь виконавчого комітету Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області (19632, Черкаська область, Черкаський район, с. Степанки, вул. Героїв України, буд. 124, ) сплачений судовий збір у сумі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного його тексту.

Повний текст рішення складено 09.02.2024.

Суддя Альона КАЛІНОВСЬКА