Справа № 440/9004/23
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2024-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Кукоба О.О.

09 лютого 2024 р. Справа № 440/9004/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Бегунца А.О. , Рєзнікової С.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 21 вересня 2023 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказ, -

В с т а н о в и в:

30.06.2023 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, яким просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області (далі - ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області) від 22.06.2023 № 670-ОД «Про накладення дисциплінарного стягнення».

В обґрунтування вимог позивач зазначає, що її безпідставно притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження за неналежне здійснення контролю за діяльністю відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області в частині виконання співробітниками відділу вимог відомчих нормативних актів щодо впровадження процедури відеофіксації заходів державного нагляду (контролю) з 01 по 17 квітня 2023 року, оскільки у період з 03 по 14 квітня 2023 року вона перебувала на стаціонарному лікуванні в Полтавській обласній клінічній лікарні ім. М.В. Скліфосовського Полтавської обласної ради, а 01, 02, 15 та 16 квітня 2023 року є вихідними днями. Також позивач звертала увагу на те, що відповідач безпідставно ототожнює здійснення заходів державного нагляду (контролю), щодо фіксування яких засобами аудіо- та відеотехніки видані накази Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області від 27.12.2017 № 902 та від 16.08.2021 № 3151-ОД, з наданням адміністративних послуг у сфері фітосанітарної безпеки, з приводу фіксування яких розпорядчі документи відповідачем не приймались.

Також позивач зазначає, що відповідно до постанови КМУ від 13.03.2022 № 303 «При припинення заходів нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду (контрою в умовах воєнного стану)» заходи державного нагляду та контролю спеціалістами відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки Головного управління проводити заборонено та останні не проводились. Відтак, вона як начальник відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області з початку 2023 року, в тому числі з 01.04.2023 по 17.04.2023, а також працівники цього відділу, не здійснювали в цей період державного нагляду (контролю), про що зазначено в оскаржуваному наказі. З 01.04.2023 по 17.04.2023 працівники відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області здійснювали виключно платні послуги відповідно до постанови КМУ від 28.12.2011 № 1348 «Деякі питання надання послуг Державною службою з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, органами та установами, що належать до сфери її управління», які належать до платних послуг, а не до державного нагляду (контролю).

Заперечуючи проти вимог позивача, у відзиві на адміністративний позов ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області зазначає, що факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку встановлений за результатами здійсненого дисциплінарного провадження, у ході якого виявлено неодноразові випадки невиконання працівниками відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки, начальником якого є позивач, у період з 01 по 17 квітня 2023 року вимог п.п. 1.1 п. 1 наказів ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 27.12.2017 № 902 та від 16.08.2021 № 3151-ОД, усного доручення керівника Головного управління від 28.02.2023 щодо фіксування засобами аудіо- та відеотехніки заходів державного нагляду (контролю). Наведене свідчить про неналежне виконання позивачем своїх посадових обов`язків в частині здійснення контролю за роботою підлеглих та свідчить про вчинення нею дисциплінарного проступку.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 21.09.2023 року задоволено вимоги адміністративного позову ОСОБА_1 .

Так, судовим рішенням визнано протиправним та скасовано наказ ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 22.06.2023 № 670-ОД «Про накладення дисциплінарного стягнення».

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1073,60 грн.

Висновок суду вмотивований тим, що матеріали справи не містять доказів ознайомлення ОСОБА_1 з наказами ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 27.12.2017 № 902 «Про впровадження процедури відеофіксації», від 16.08.2021 № 3151-ОД «Про впровадження процедури відеофіксації».

Крім того суд зазначив, що у спірних відносинах відповідач розглядав питання належного виконання позивачем посадових обов`язків виключно у період з 01 по 17 квітня 2023 року, про що свідчать запити голови дисциплінарної комісії від 02.06.2023, 09.06.2023 щодо надання документів, доповідні записки провідного інженера-програміста сектору підтримки користувачів та інженерної інфраструктури Головного управління, начальника управління фітосанітарної безпеки, спеціалістів відділу карантину рослин, а також зміст подання дисциплінарної комісії. Однак, позивач у доповідних записках, наданих дисциплінарній комісії та суб`єкту призначення звертала увагу на те, що у період з 03 по 14 квітня 2023 року вона перебувала на стаціонарному лікуванні в Полтавській обласній клінічній лікарні ім. М.В. Скліфосовського Полтавської обласної ради, а тому не мала змоги контролювати підлеглих та виконувати свої посадові обов`язки у зазначений час. Наведена обставина підтверджена випискою із медичної карти стаціонарного хворого № 9956, копія якої залучена до матеріалів справи та була достеменно відомою відповідачу на момент здійснення дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 .. Поряд з цим, ні дисциплінарна комісія у поданні від 16.06.2023, ані суб`єкт призначення у наказі від 22.06.2023 жодним чином не надали оцінки відповідним доводам позивача, тоді як такі доводи є визначальними для доведення обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

До того ж, суд зауважив, що ні дисциплінарна комісія, ані суб`єкт призначення жодним чином не врахували пояснення ОСОБА_1 про те, що всі усні вказівки безпосереднього керівника - начальника Управління фітосанітарної безпеки ОСОБА_2 доводились нею до підлеглих працівників відділу карантину рослин за допомогою чат-групи "ФІТОКАРАНТИН".

Також суд зазначив, що вимоги наказів ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 27.12.2017 № 902 «Про впровадження процедури відеофіксації» та від 16.08.2021 № 3151-ОД «Про впровадження процедури відеофіксації» стосуються в першу чергу саме начальника Управління фітосанітарної безпеки, як керівника самостійного структурного підрозділу Головного управління, й лише далі за підпорядкуванням - начальника відділу карантину рослин, як керівника структурного підрозділу Управління фітосанітарної безпеки, а не Головного управління.

Крім того суд зазначив, що посилання представника відповідача на обізнаність ОСОБА_1 з усною вказівкою начальника Головного управління від 28.02.2023 року щодо здійснення відеофіксації, на підтвердження чого надано копію запису засідання робочої групи 28.02.2023, самі по собі не свідчать про вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Доводи відповідача про те, що чинним законодавством не заборонено проведення фіксування фітосанітарних процедур у період дії воєнного стану, на переконання суду, не впливають на доведення вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку

Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити вимоги адміністративного позову у повному обсязі.

Аргументи, наведені відповідачем в обґрунтування вимог апеляційної скарги, фактично аналогічні наведеному у відзиві на позов.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити її без задоволення, а рішення суду, - без змін.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до протокольної ухвали від 16.01.2024 року у зв`язку з неприбуттям жодного з учасників справи у судове засідання колегія суддів ухвалила апеляційний розгляд справи продовжити в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а судове рішення відповідно до положень ст. 316 КАС України слід залишити без змін, з наступних підстав.

Судом установлено, що ОСОБА_1 є державним службовцем, наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 28.04.2016 № 25-к призначена з 29.04.2016 на посаду начальника відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки (т. 1, а.с. 101).

21.04.2023 головним спеціалістом відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області Артемом Колотенком складено доповідну записку на ім`я начальника Головного управління, у якій повідомлено, що за результатами вибіркового аналізу відеозаписів з камер, якими фіксувалася робота працівників управління фітосанітарної безпеки за період з 01 по 17 квітня 2023 року, встановлено факти нездійснення відеофіксації інспектувань, відбору зразків та інших заходів за заявами суб`єктів господарювання на території Полтавської області, що може свідчити про неналежний контроль за підлеглими з боку, зокрема, начальника відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки ОСОБА_1 (т. 1, а.с. 10).

Наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 28.04.2023 № 424-ОД «Про порушення дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_3 » порушено дисциплінарне провадження щодо начальника відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки - ОСОБА_1 (т. 1, а.с. 13).

Наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 01.05.2023 № 432-ОД «Про утворення дисциплінарної комісії» утворено дисциплінарну комісію для розгляду дисциплінарного провадження відносно державного службовця - начальника відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки ОСОБА_1 (т. 1, а.с. 85-86).

Наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 16.05.2023 № 525-ОД внесені зміни до складу дисциплінарної комісії (т. 1, а.с. 88-89).

Наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 12.06.2023 № 632-ОД продовжено строк здійснення дисциплінарного провадження відносно позивача на термін, що не перевищує 60 календарних днів (т. 1, а.с. 107).

12.06.2023 позивачу вручено лист від 09.06.2023 за підписом голови дисциплінарної комісії з пропозицією надати у термін до 15.06.2023 належним чином засвідчені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку, а також пояснення осіб, яким відомі обставини, що стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності) (т. 1, а.с. 109).

14.06.2023 позивач звернулась на ім`я голови дисциплінарної комісії з доповідною запискою, у якій зазначила, що у період з 03 по 14 квітня 2023 року вона знаходилась на стаціонарному лікуванні, а тому не мала змоги контролювати підлеглих та виконувати свої посадові обов`язки у зазначений час (т. 1, а.с. 110-111).

16.06.2023 дисциплінарною комісією внесено подання з рекомендацією про застосування до начальника відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 66 Закону України від 10.12.2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (далі Закон № 889-VIII), за порушення п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII (т. 1, а.с. 159-176).

У поданні дисциплінарної комісії зазначено, що начальником відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки Головного управління ОСОБА_1 проявлена службова безвідповідальність до покладених на неї посадових обов`язків, грубо порушено вимоги п.п. 1, 2, 6, 7, 8 ч. 1 ст. 8, ч. 2 ст. 9 Закону № 889-VIII та не виконано п. 1 розділу 1, п. 5.1 розділу 5 Положення про відділ карантину рослин управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, затвердженого наказом Головного управління від 30.12.2022 року № 1246-ОД, п.п. 1.1, 1.2, 1.3 п. 1, п. 4 наказу Головного управління від 27.12.2017 року № 902, п.п 1.1, 1.2, 1.3 п. 1, п. 3 наказу Головного управління від 16.08.2021 року № с3151 -ОД, усне доручення керівника Головного управління від 28.02.2023 року.

Листом від 16.06.2023 № ЗАП-11/203 ОСОБА_1 повідомлено про внесення вищезазначеного подання на ім`я начальника Головного управління з пропозицією надати у строк до 23.06.2023 пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку (т. 1, а.с. 177).

22.06.2023 позивач подала на ім`я в.о. начальника Головного управління доповідну записку, у якій звертала увагу на свою тимчасову непрацездатність, а також зауважила, що всі усні вказівки безпосереднього керівника - начальника Управління фітосанітарної безпеки ОСОБА_2 доводились нею до підлеглих працівників відділу карантину рослин за допомогою чат-групи «ФІТОКАРАНТИН» (т. 1, а.с. 179-181).

Наказом ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 22.06.2023 № 670-ОД «Про накладення дисциплінарного стягнення» за порушення п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII накладено на начальника відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження (т. 1, а.с. 187-190).

Погоджуючись з висновком суду першої інстанції, колегія суддів зазначає, що ч. 2 ст. 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закон № 889-VIII.

Відповідно до ч. 2 ст. 1 Закону № 889-VIII державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Пунктом 10 ч. 1 ст. 2 Закону № 889-VIII встановлено, що службова дисципліна - це неухильне додержання Присяги державного службовця, сумлінне виконання службових обов`язків та правил внутрішнього службового розпорядку.

Статтею 8 Закону № 889-VIII визначено, що державний службовець, окрім іншого, зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Правила, що регулюють підпорядкування державного службовця та виконання наказу (розпорядження), доручення, передбачені статтею 9 Закону №889-VIII, у силу якої державний службовець під час виконання посадових обов`язків діє у межах повноважень, визначених законом, і підпорядковується своєму безпосередньому керівнику або особі, яка виконує його обов`язки, чи особі, визначеній у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Державний службовець зобов`язаний виконувати накази (розпорядження), доручення керівника, видані в межах його повноважень, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Наказ (розпорядження), доручення має містити конкретне завдання, інформацію про його предмет, мету, строк виконання та особу, відповідальну за виконання.

Наказ (розпорядження) має бути письмовим, а доручення може бути письмовим або усним.

Якщо державний службовець отримав наказ (розпорядження), доручення не від безпосереднього керівника, а від керівника вищого рівня, він зобов`язаний повідомити про це безпосереднього керівника.

Глава 1 розділу VIІІ Закону № 889-VIII визначає сутність службової дисципліни у державному органі. Так, відповідно до частини першої статті 61 цього Закону службова дисципліна забезпечується, серед іншого, шляхом дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку.

Частиною 2 ст. 62 Закону № 889-VIII передбачено, що державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

Згідно із ч. 1 ст. 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною 1 ст. 65 Закону № 889-VIII визначено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

У силу п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно до ст. 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 68 Закону № 889-VIII дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

За змістом ч. 2 ст. 69 Закону № 889-VIII дисциплінарну комісію стосовно інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», утворює керівник державної служби у кожному державному органі.

А у силу частин десятої, одинадцятої цієї статті, результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Частиною 2 ст. 74 Закону №889-VIII визначено, що дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

А відповідно до частин другої, третьої, п`ятої цієї статті, у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

У разі виявлення за результатами розгляду ознак кримінального чи адміністративного правопорушення суб`єкт призначення зобов`язаний протягом трьох календарних днів передати відповідну заяву та копію матеріалів справи до відповідного правоохоронного органу.

Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

У свою чергу, ст. 71 Закону № 889-VIII передбачено, що порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі - Порядок №1039).

Відповідно до п. 4 Порядку № 1039 дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Пунктом 31 Порядку № 1039 передбачено, що комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді. Пояснення надається в паперовій або електронній формі особисто чи шляхом надсилання на офіційну електронну адресу відповідного державного органу із накладенням кваліфікованого електронного підпису.

Державний службовець має право: бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону, у тому числі в установленому законом порядку запитувати та отримувати відповідні документи, їх копії; надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника. Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.

У силу пункту 33 Порядку № 1039 дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання. Дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії /абзац перший пункту 35 Порядку № 1039.

Відповідно до пункту 36 Порядку №1039 за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Спірним наказом позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження з мотивів порушення нею вимог п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII, що полягало у неналежному контролі за роботою працівників відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області у період з 01 по 17 квітня 2023 року, начальником якого є ОСОБА_1 .

Головний спеціаліст відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області Артем Колотенко у доповідній записці від 21.04.2023 № ДЗ-14/82, складеній на ім`я начальника Головного управління та яка слугувала підставою для порушення дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 , повідомляв, що начальником Головного управління надано усну вказівку начальнику Управління фітосанітарної безпеки Мартиненку А.М. щодо застосування відеофіксації інспектувань, відборів зразків та інших заходів за заявами суб`єктів господарювання на території Полтавської області з 01.04.2023.

За результатами вибіркового аналізу відеозаписів з камер, якими фіксувалася робота працівників управління фітосанітарної безпеки за період з 01 по 17 квітня 2023 року, встановлено факти нездійснення відеофіксації інспектувань, відбору зразків та інших заходів за заявами суб`єктів господарювання на території Полтавської області.

Зокрема, у період часу з 03.04.2023 по 07.04.2023 працівниками управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області - головним спеціалістом відділу карантину рослин ОСОБА_4 та провідним спеціалістом відділу фітосанітарних заходів на кордоні ОСОБА_5 проведено 8 виїздів до суб`єктів господарювання на території Кременчуцького району Полтавської області з метою проведення інспектування, відбору зразків, тощо. При цьому, всі виїзди фіксувалися лише на початку їх проведення, а потім відеофіксація зупинялася або без будь-якої причини, або через введення військового стану в Україні.

Відповідні обставини також відображені у поданні від 16.06.2023 дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 (т. 1, а.с. 159-176).

Дисциплінарна комісія акцентувала увагу на тому, що ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області видано наказ від 27.12.2017 року № 902 «Про впровадження процедури відеофіксації», підпунктом 1.1 якого керівників структурних підрозділів ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області зобов`язано з 01.01.2018 при здійсненні державного контролю (нагляду) та кожну окрему дію здійснювати фіксування процесів планових та/або позапланових заходів державного контролю (нагляду) та кожну окрему дію засобами відеофіксації, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу, у тому числі з урахуванням Методичних рекомендацій фіксування процесів здійснення планових та/або позапланових заходів державного контролю (нагляду) засобами відеофіксації (т. 1, а.с. 195).

Пунктом 4 цього наказу керівників структурних підрозділів ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області попереджено про відповідальність за неналежне його виконання.

Наказом від 16.08.2021 № 3151-ОД «Про впровадження процедури відеофіксації» визначено керівникам структурних підрозділів ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області починаючи з 16.08.2021 при здійсненні державного контролю (нагляду) та кожної окремої дії забезпечувати здійснення фіксування процесів планових та/або позапланових заходів державного нагляду (контролю) засобами відеофіксації, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу, у тому числі з урахуванням Методичних рекомендацій фіксування процесів здійснення планових та/або позапланових заходів державного контролю (нагляду) засобами відеофіксації (т. 1, а.с. 194).

Персональну відповідальність за невиконання та/або неналежне виконання цього наказу покладено на керівників структурних підрозділів ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області (п. 5 наказу від 16.08.2021 № 3151-ОД).

Начальником Головного управління надано усну вказівку начальнику Управління фітосанітарної безпеки Мартиненку А.М. щодо проведення відеофіксації інспектувань, відборів проб зразків та інших заходів за заявами суб`єктів господарювання на території Полтавської області з 01.04.2023.

Дисциплінарною комісією зазначено, що за повідомленням начальника Управління фітосанітарної безпеки ОСОБА_2 у період з 01 по 17 квітня 2023 року працівниками відділу карантину рослин управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області загалом проведено 156 оглядів та відбору проб зразків, з яких лише 22 заходи супроводжувались відеофіксацією (т. 1, а.с. 116-118).

Колегія суддів погоджується із встановленим судом першої інстанції про те, що матеріали справи не містять доказів ознайомлення ОСОБА_1 з наказами ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області від 27.12.2017 № 902 «Про впровадження процедури відеофіксації» та від 16.08.2021 № 3151-ОД «Про впровадження процедури відеофіксації».

Разом з тим, зауважує, що позивачка, яка з 29.04.2016 року обіймає посаду начальника відділу карантину рослин управління фіто санітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області не могли бути необізнаною про проведення означеної вище відеофіксації при здійсненні фахівцями відділу заходів державного нагляду (контролю) та кожної окремої дії (інспектування, огляду) на протязі 2017 2023 років.

Дисциплінарною комісією отримані пояснення ОСОБА_1 , у яких позивач акцентувала увагу на тому, що у період з 03 по 14 квітня 2023 року вона знаходилась на стаціонарному лікуванні, а тому не мала змоги контролювати підлеглих та виконувати свої посадові обов`язки у зазначений час (т. 1, а.с. 110-111). При цьому позивач зауважила, що всі усні вказівки безпосереднього керівника - начальника Управління фітосанітарної безпеки ОСОБА_2 доводились нею до підлеглих працівників відділу карантину рослин за допомогою чат-групи «ФІТОКАРАНТИН».

За результатами дисциплінарного провадження комісія дійшла висновку про грубе порушення позивачем вимог пунктів 1, 2, 6, 7, 8 ч. 1 ст. 8, ч. 2 ст. 9 Закону № 889-VIII, п. 1 розділу 1, п. 5.1 розділу 5 Положення про відділ карантину рослин управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, п.п. 1.1 п. 1 наказу Головного управління від 27.12.2017 № 902 та п.п. 1.1 п. 1 наказу Головного управління від 16.08.2021 № 3151-ОД, усного доручення керівника Головного управління від 28.02.2023 щодо не здійснення контролю за діяльністю відділу, що призвело до неналежного виконання відділом карантину рослин управління фітосанітарної безпеки Головного управління пункту 1 розділу 1 Положення про відділ карантину рослин управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, затвердженого наказом Головного управління від 30.12.2022 № 1246-ОД, підпункту 1.1 пункту 1 наказу Головного управління від 27.12.2017 № 902 та підпункту 1.1 пункту 1 наказу Головного управління від 16.08.2021 № 3151-ОД, усного доручення керівника Головного управління від 28.02.2023.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (ч. 1 ст. 65 Закону №889-VIII).

Таким чином, дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

При цьому саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни.

У спірних відносинах відповідач розглядав питання належного виконання позивачем посадових обов`язків виключно у період з 01 по 17 квітня 2023 року, про що свідчать запити голови дисциплінарної комісії від 02.06.2023, 09.06.2023 щодо надання документів, доповідні записки провідного інженера-програміста сектору підтримки користувачів та інженерної інфраструктури Головного управління, начальника управління фітосанітарної безпеки, спеціалістів відділу карантину рослин (т. 1, а.с. 103, 108, 117-118, 120, 123, 125, 137, 139, 150), а також зміст подання дисциплінарної комісії (т. 1, а.с. 159-176).

Однак, позивач у доповідних записках, наданих дисциплінарній комісії (т. 1, а.с. 110-111) та суб`єкту призначення (т. 1, а.с. 179-181) звертала увагу на те, що у період з 03 по 14 квітня 2023 року вона перебувала на стаціонарному лікуванні в Полтавській обласній клінічній лікарні ім. М.В. Скліфосовського Полтавської обласної ради, а тому не мала змоги контролювати підлеглих та виконувати свої посадові обов`язки у зазначений час.

Наведена обставина підтверджена випискою із медичної карти стаціонарного хворого № 9956 (т. 1, а.с. 28-29) та була відомою відповідачу на момент здійснення дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 ..

Разом з тим, ні дисциплінарна комісія у поданні від 16.06.2023, ані суб`єкт призначення у наказі від 22.06.2023 жодним чином не надали оцінки відповідним доводам позивача, тоді як такі доводи є визначальними для доведення обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

У постанові від 04.04.2018 у справі № 821/935/16 Верховний Суд сформулював правову позицію, відповідно до якої наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість вимог адміністративного позову ОСОБА_1 , оскільки факт перебування позивачки на стаціонарному лікуванні з 03 по 14 квітня 2023 року (01, 02, 15 та 16 квітня 2023 року є вихідними днями) виключає можливість скоєння нею дисциплінарного проступку у цей період часу у формулюванні наказу № 670-ОД від 22.06.2023, не здійснення контролю за діяльністю відділу, що призвело до неналежного виконання відділом карантину рослин управління фітосанітарної безпеки Головного управління пункту 1 розділу 1 Положення про відділ карантину рослин управління фітосанітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, затвердженого наказом Головного управління від 30.12.2022 № 1246-ОД, підпункту 1.1 пункту 1 наказу Головного управління від 27.12.2017 № 902 та підпункту 1.1 пункту 1 наказу Головного управління від 16.08.2021 № 3151-ОД, усного доручення керівника Головного управління від 28.02.2023.

При цьому, колегія суддів зазначає, що означені події, як і подія 17.04.2023 (проведення заступником начальника відділу карантину рослин ОСОБА_6 огляду, інспектування, у тому числі відбору зразків торфу у межах фіто санітарних процедур за заявкою ТОВ «Сфагнум-груп» без допомоги засобів відеофіксації) не зазначені у наказі відповідача № 670-ОД від 22.06.2023 у якості обставин допущеного ОСОБА_7 проступку,тобто в оскаржуваному наказі відсутнє чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку.

За наведеного, а також інформації, викладеної у Поданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарного провадження відносно начальника відділу карантину рослин управління фіто санітарної безпеки ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області Ситнік Н.І., колегія суддів не приймає до уваги додаткові пояснення відповідача стосовно періоду, що досліджувався дисциплінарною комісією.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Проте відповідачем правомірність наказу від 22.06.2023 № 670-ОД «Про накладення дисциплінарного стягнення» у ході розгляду справи не доведена.

За даних обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції під час розгляду справи об`єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права які регулюють саме ці правовідносини, зроблені судом першої інстанції висновки відповідають фактичним обставинам справи та підтверджуються належними письмовими доказами, які зібрані та досліджені судом під час розгляду справи, рішення суду першої інстанції у даній справі про задоволення позовних вимог прийнято без порушення норм процесуального та матеріального права, і тому рішення суду першої інстанції необхідно залишити без змін.

Інші доводи апеляційних скарг та заперечення сторін на висновки колегії суддів не впливають.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 292, 293, 308, 310, 313, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області залишити без задоволення, а рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 21 вересня 2023 року, - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді А.О. Бегунц С.С. Рєзнікова