Справа № 520/2538/24
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2024-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 лютого 2024 р. справа № 520/2538/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Григоров Д.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї документи ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області від 24.10.2016р. у формі подання «Про скасування рішення про оформлення набуття громадянства», яким скасовано рішення УМВС країни в Харківській області від 03.07.2006р. про набуття громадянства України громадянином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з його неповнолітніми дітьми: ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 в частині що стосується ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до п.5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду.

В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011р. №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020р. №340/1019/19).

Зі змісту позову встановлено, що при зверненні до суду позивач не згоден з рішенням Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області б/н від 24.10.2016р., яким фактично вирішено питання його громадянства, а також громадянства, в тому числі, його батька - ОСОБА_2 .

Звернувся позивач до суду з зазначеним адміністративним позовом 29.01.2024р., тобто із значним порушенням шестимісячного строку, встановленого п.2 ст.122 КАС України.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з позовною заявою представником позивача надано до суду заяву про поновлення стоку звернення до суду, в обґрунтування якої посилався на практику Верховного Суду та Європейського суду з прав людини. Зазначив, що позивачу не було відомо про наявність оскаржуваного рішення до 06.11.2023р., коли ГУ ДМС України в Харківський області адвокату Вітер Г.Р. було надано письмову відповідь № 6301.6.2-19849/63.3-21 на адвокатський запит № АЗ-271/23 від 24.10.2023р. та зазначено про існування рішення ГУ ДМС України в Харківській області від 24.10.2016р. у формі подання «Про скасування рішення про оформлення набуття громадянства», яким скасовано рішення ГУ МВС України в Харківській області від 03.07.2006р. про набуття нею громадянства України.

Дослідивши вказану заяву, суд зазначає наступне.

З матеріалів позовної заяви судом встановлено, що 18.12.2007р. Київським РВ ХМУ УМВС України в Харківської області гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був документований паспортом громадянина України серії НОМЕР_1 у зв`язку із досягненням ним 16-річного віку.

Відповідно до Порядку про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної ради України від 2 вересня 1993 року до паспортної книжечки при досягненні громадянином 25- і 45-річного віку вклеюються нові фотокартки, що відповідають його вікові. Паспорт, в якому не вклеєно таких фотокарток при досягненні його власником зазначеного віку, вважається недійсним.

Постановою Кабінету Міністрів України "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 р. № 302" №795 від 3 жовтня 2018 року внесені зміни в постанову №302, яка з 2015 року регламентує видачу паспортів, де зазначено, що вклеїти другу фотокартку в 25 і 45 років потрібно протягом місяця від дня народження, якщо ж цього не зробити у вказані строки паспорт громадянина України у формі книжечки перестає бути дійсним. Недійсність паспорта для громадянина України означає, що з таким паспортом не можна здійснювати банківські операції, видавати доручення, укладати договори, голосувати тобто, не можна вчиняти жодних юридично значущих дій.

Крім того, відповідно до пп. 6 п. 6. Порядку оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 р. № 302 обмін паспорта здійснюється у разі якщо особа досягла 25- чи 45-річного віку та не звернулася в установленому законодавством порядку не пізніше як через місяць після досягнення відповідного віку для вклеювання до паспорта зразка 1994 року нових фотокарток.

Отже, дата закінчення строку дії паспорта громадянина України серії серії НОМЕР_1 від 18.12.2007р. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до якого при досягненні нею 25-річного віку необхідно було вклеїти фотокартку -12.11.2016р.

Таким чином, 12.11.2016р. є крайньою датою, до якої на позивача законодавчо було покладено обов`язок вклеїти фотокартку у паспорт по досягненню 25-річного віку та відповідно він повинен був дізнатися про скасування рішення про набуття ним громадянства України. Нездійснення цих дій є свідомою поведінкою позивача, яка порушує встановлені правила, отже не може бути визнана поважною причиною, за якої він не міг дізнатися про порушення свого права.

Відтак, наведені у заяві причини пропуску строку звернення до суду не можуть бути визнані судом поважними, оскільки не належать до факторів нездоланної та непереборної дії, а пов`язані виключно із обраною позивачем тактикою та стратегією захисту своїх прав.

Крім того, суд зазначає, що оскаржуване рішення від 24.10.2016р. було предметом судового розгляду у справі № 520/26872/21 за позовом ОСОБА_2 , який ухвалою суду від 13.01.2023р. було залишено без розгляду.

Суд вважає, що проживаючи однією сім`єю та будучи зареєстрований за однією адресою з батьком, позивач не міг не знати про наявність оскаржуваного рішення, з урахуванням звернення до суду його батька, що мало місце у наведеній вище справі та розгляду справи.

З урахуванням викладеного, суд доходить висновку, про відсутність обґрунтованих підстав для поновлення пропущеного процесуального строку. При цьому поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку у заяві представника позивача про поновлення строку звернення до суду судом не встановлено.

Відповідно до ч.1-2 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Отже, позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважних причин його пропуску, вказавши інші підстави для поновлення строку та надавши докази на підтвердження поважності таких причин.

Крім того, згідно з частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, щодо позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року - 3028,00 грн.

А отже, ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, за одну вимогу, який подано фізичною особою становить 1211,20 грн.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивачем доказів сплати судового збору суду не надано.

Таким чином суд зазначає, що позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 1211,20 грн.

На підставі викладеного та керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 241, 243, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити недоліки позовної заяви, а саме:

- надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази на підтвердження поважності причин пропуску такого строку;

- надати до суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн. на наступні реквізити: Отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA4020661, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа), або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти днів з моменту отримання даної ухвали.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Григоров