Справа № 480/785/24
Суддя: С.О. Бондар
Дата ухвалення: 2024-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
07 лютого 2024 року Справа № 480/785/24
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Бондар С.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до П`ятий прикордонний загін Адміністрації Державної прикордонної служби України (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання бездіяльності, дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до НОМЕР_2 прикордонного загону Адміністрації Державної прикордонної служби України (військова частина НОМЕР_1 ), в якому просить:
-визнати протиправною бездіяльність НОМЕР_2 прикордонного загону Адміністрації Державної прикордонної служби України щодо не оформлення документів ОСОБА_1 , передбачених п. 4-5 наказу Адміністрації Держприкордонслужби від 30.07.2022 № 392-АГ «Про реалізацію вимог постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168. та їх неподання для призначення, нарахування та виплати ОСОБА_1 додаткової винагороди у розмірі 100000 грн, передбаченої Постановою Кабінету Міністрів України «Питання деяких військовослужбовцям, особам рядового і Начальницького виплат складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28 лютого 2022 року № 168, за всі дні участі у бойових діях або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії за період березень-грудень 2022 року та січень 2023 року.
- зобов`язати НОМЕР_2 прикордонний загін Адміністрації Державної прикордонної служби України підготувати пакет документів передбачених п. 4-5 наказу Адміністрації Держприкордонслужби від 30.07.2022 № 392-АГ «Про реалізацію вимог постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168», та надати їх для призначення, нарахування та виплати ОСОБА_1 додаткової винагороди у розмірі 100000 грн, передбаченої Постановою Кабінету Міністрів України «Питання військовослужбовцям, особам рядового і деяких начальницького виплат складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28 лютого 2022 року № 168, за всі дні участі у бойових діях або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії за період березень-грудень 2022 року та січень 2023 року.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
За наслідками перевірки позовної заяви та доданих до неї доказів встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог КАС України.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
За приписами ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
У свою чергу, відповідно до положень ч. 1 ст. 233 Кодексу законів про працю України працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
Частиною 2 ст. 233 Кодексу законів про працю України визначено, що із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).
Як вбачається з матеріалів справи, позивач з 09.07.2012 проходить військову службу за контрактом у НОМЕР_2 прикордонному загоні Адміністрації Державної прикордонної служби України (військова частина НОМЕР_1 ) та оскаржує бездіяльність та дії відповідача щодо ненарахування та невиплати позивачу додаткової щомісячної винагороди за період березень-грудень 2022 року та січень 2023 року.
Тобто, даний спір виник у зв`язку із проходженням ОСОБА_1 публічної служби і про порушення своїх прав він дізнався в день виплати грошового забезпечення за березень-грудень 2022 року та січень 2023 року, що підтверджується наданими до позовної заяви розрахунковими листами.
Проте, звернувся до суду з даною позовною заявою 02.02.2024, тобто більше ніж через рік, як дізнався про порушення своїх прав.
Відповідно до ч 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Разом із позовною заявою позивачем подано заяву, в якій просить поновити пропущений строк звернення до суду яку обґрунтовує тим, що позивач є військовослужбовцем, та в якій з посиланням на постанову Верховного Суду від 29.09.2022 у справі №500/1912/22 зазначає, що у зв`язку із запровадженням в Україні воєнного стану ним з поважних причин пропущено строк звернення до суд.
Вирішуючи питання щодо поважності причин пропуску позивачем строку звернення до суду необхідно відмітити, що Верховний Суд у постанові від 29.09.2022 у справі №500/1912/22 зазначив, що суди попередніх інстанцій не звернули увагу на ту обставини, що позивач є учасником бойових дій, що підтверджується копією посвідчення та відповідно до Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №65/2022 «Про загальну мобілізацію» мобілізований у першу хвилю (оперативні резервісти, колишні військовослужбовці та ветерани АТО та ООС). Вказані обставини можуть свідчити про пропуск строку звернення позивача до суду за захистом його прав з поважних причин та є підставою для поновлення судом строків, встановлених частиною другою статті 122 КАС України.
Тобто, Верховний Суд висловив позицію, що участь позивача у бойових діях може бути підставною для поновлення строку звернення до суду. Але для цього необхідно подати відповідні докази того, що саме участь позивача у бойових діях була причиною пропуску строку.
Втім, ОСОБА_1 не надано доказів, що він є учасником бойових дій та доказів, які б свідчили про пропуск строку звернення позивача до суду за захистом його прав з поважних причин.
Також слід зазначити, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.
Вказана позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 грудня 2022 року у справі № 990/102/22.
Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Враховуючи викладене, недолік позовної заяви має бути усунуто шляхом направлення до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, в якій необхідно вказати інші підстави для поновлення такого строку та наданням відповідних доказів.
Крім того, згідно з ч. 4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Проте, на підтвердження особи позивача не надано до суду копію паспорта та реєстраційного номеру облікової картки платника податків.
Тому, для усунення вказаного недоліку позивачу необхідно подати до суду належним чином завірену копію паспорта та реєстраційного номеру облікової картки платника податків.
За приписами частин 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до НОМЕР_2 прикордонного загону Адміністрації Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_1 ) про визнання бездіяльності, дій протиправними та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.
Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.
У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню заявнику.
Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із позовною заявою.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Бондар