Справа № 460/18562/23
Суддя: Т.О. Комшелюк
Дата ухвалення: 2024-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

07 лютого 2024 року м. Рівне №460/18562/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., розглянувши у спрощеному позовному провадженні адміністративну справу за позовом Керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави до Державної комісія України по запасах корисних копалин, Державної служби геології та надр України, Рівненської обласної ради, Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» про визнання протиправними та скасування протоколу, рішення та спеціального дозволу,

В С Т А Н О В И В:

Керівник Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Державної комісія України по запасах корисних копалин (далі відповідач 1), Державної служби геології та надр України (далі відповідач 2), Рівненської обласної ради (далі відповідач 3), Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» (далі відповідач 4), в якому просить суд: 1) визнати протиправним та скасувати протокол № 4653 від 26.12.2018 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин; 2) визнати протиправним та скасувати рішення двадцять сьомої сесії сьомого скликання Рівненської обласної ради № 1483 від 30.08.2019 «Про погодження надання надр у користування товариству з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» з метою видобування базальтів Великомидського родовища, що знаходиться у Костопільському районі Рівненської області»; 3) визнати протиправним та скасувати спеціальний дозвіл на користування надрами від 12.02.2020 № 6396, виданий Державною службою геології та надр України Товариству з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ». Позовна заява обґрунтована тим, що Здолбунівською окружною прокуратурою за результатами вивчення відомостей, отриманих в ході проведення СВ відділення поліції № 2 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000064 від 28.09.2021, виявлено факти порушення вимог законодавства під час розгляду матеріалів геолого-економічної оцінки запасів Великомидського родовища базальтів, надання погодження Рівненською обласною радою на отримання спеціального дозволу на користування надрами та видачі Товариству з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» спеціального дозволу від 12.02.2020 № 6396 на користування надрами загальною площею 31,5 гектара. Позивач зазначає, що протокол № 4653 від 26.12.2018 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин є протиправним, оскільки орган не мав правових підстав для ухвалення такого рішення за результатами розгляду матеріалів товариства, яке отримало дозвіл без проведення процедури аукціону. Вказує, що порушення порядку видачі оскаржуваних рішень свідчать про порушення інтересів Держави у сфері дотримання встановленої процедури надання спеціального дозволу на користування надрами.

Відповідачем 1 подано відзив на позовну заяву, в якому останній заперечує проти позовних вимог. Свої заперечення аргументує тим, що в пункті 4 Положення про ДКЗ закріплено, що ДКЗ проводить попередній розгляд матеріалів пошуків і розвідки родовищ корисних копалин на будь-якій стадії їх вивчення з метою надання допомоги виконавцям робіт; визначає доцільність проведення подальших геологорозвідувальних робіт; перевіряє техніко-економічні обґрунтування розподілу запасів раніше розвіданих родовищ корисних копалин між ділянками. Пункт 9 Положення № 865 містить узагальнений перелік матеріалів ГЕО, що не можуть застосовуватись одночасно, з урахуванням різних стадій геологічної вивченості родовищ корисних копалин та їх особливостей, наприклад: 1) зазначені гірничо-геологічні умови залягання не застосовуються для родовищ вуглеводнів, підземних вод, системи переробки корисних копалин застосовуються не для всіх видів корисних копалин; 2) зазначене техніко-економічне обґрунтування кондицій має міститись виключно у матеріалах детальної геолого-економічної оцінки (тобто ГЕО-1). Відповідно до Класифікації № 432 детальна геолого-економічна оцінка (ГЕО-1) здійснюється на основі розвіданих запасів корисних копалин і включає техніко-економічне обґрунтування (ТЕО) постійних кондицій для їх підрахунку. А відповідно до пункту 11 Положення № 865 показники (параметри) постійних кондицій обґрунтовуються матеріалами детальної геолого-економічної оцінки доцільності інвестування робіт з проектування і будівництва гірничодобувного підприємства та затверджуються ДКЗ; 3) прогнозна економічна оцінка сумарного ефекту… взагалі є фактично складовою матеріалів техніко-економічного обґрунтування кондицій, що передбачено Положенням про порядок розробки та обґрунтування кондицій на мінеральну сировину для підрахунку запасів твердих корисних копалин у надрах; 4) стосовно посилання на документи, що засвідчують право на користування надрами, то статтею 19 Кодексу України про надра (у редакції на момент розгляду колегією ДКЗ матеріалів ГЕО) визначено, що право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу. Зауважує, що відповідно до пункту 28 Положення № 865 надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин та акта про надання гірничого відводу здійснюється після державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин. Відтак, із зазначеної норми вбачається, що у переліку матеріалів геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин мають бути документи, що засвідчують право на користування надрами, однак не визначено, що це виключно спеціальний дозвіл на користування надрами. Поняття користувач надр вживається у статті 13 Кодексу України про надра саме в розумінні користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи. Користувачами надр на умовах угод про розподіл продукції можуть бути громадяни України, іноземці, особи без громадянства, юридичні особи України або інших держав, об`єднання юридичних осіб, створені в Україні чи за межами України (інвестори), що відповідають вимогам законодавства України. Об`єднання юридичних осіб, що не є юридичною особою, може бути користувачем надр відповідно до угоди про розподіл продукції за умови, що учасники такого об`єднання несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями, передбаченими угодою про розподіл продукції. Реєстрація РДГВН проводиться не лише на підставі діючого спеціального дозволу. Відтак, реєстрація за формою 3-гр (перелік РДГВН) підтверджує статус виконавця РДГВН як користувача надр, у значенні статті 13 Кодексу України про надра (пунктом 1.2. Порядку № 263 передбачено, що виконавцями РДГВН вважаються користувачі надр, визначені статтею 13 Кодексу України про надра). Таким чином, наявність реєстрації робіт Держгеонадра, визначення виконавця РДГВН користувачем надр надає право ТОВ «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» проводити роботи і дослідження з геологічного вивчення надр та подати до ДКЗ їх результати (належним чином оформлені матеріалів ГЕО-2) для проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, а ДКЗ не мала підстав для відмови у прийнятті до розгляду матеріалів Звіту і проведенні державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин. Просив відмовити позивачу у задоволенні позову повністю.

Відповідачем 2 поданий відзив на позовну заяву, який обґрунтований тим, що відповідно до підпункту 1 пункту 8 Порядку №615, без проведення аукціону дозвіл надається у разі: видобування корисних копалин, якщо заявник за власні кошти здійснив геологічне вивчення ділянки надр та підрахунок запасів корисних копалин, який затверджено ДКЗ, та подав документи на отримання спеціального дозволу не пізніше ніж протягом трьох років після затвердження запасів, а також видобування корисних копалин (для нафтогазоносних надр на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ), якщо заявник за власні кошти здійснив апробацію в ДКЗ за умови затвердження підрахунку запасів корисних копалин у ДКЗ протягом трьох років, а в межах континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України - десяти років з моменту надання дозволу. Законодавство про надрокористування не наділяє Держгеонадра повноваженнями щодо перевірки складу матеріалів ГЕО на відповідність вимогам пункту 9 Порядку № 865, оскільки на розгляд в Держгеонадра потрапляє саме протокол про апробацію запасів корисних копалин. Особа може отримати спеціальний дозвіл на користування надрами без проведення аукціону, якщо для цієї особи апробовано запаси корисних копалин в ДКЗ України; у свою чергу, затвердження запасів є наступною обов`язковою умовою, яка повинна бути виконана надрокористувачем. Просив відмовити позивачу у задоволенні позову повністю.

Відповідачем 3 поданий відзив на позовну заяву, який обґрунтований тим, що оскаржуване рішення Рівненської обласної ради розглядалося та приймалося в порядку, визначеному Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні». Проект рішення розглядався на засіданнях постійних комісій обласної ради з питань екології, природокористування, охорони навколишнього середовища та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, з питань місцевого самоврядування, розвитку територій та європейської інтеграції, з питань будівництва та розвитку інфраструктури, з питань аграрної політики, земельних відносин та розвитку села та з питань гуманітарної політики. У подальшому на пленарному засіданні обласної ради більшістю голосів від загального складу ради було прийнято рішення № 1483 від 30.08.2019 «Про погодження надання надр у користування товариству з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» з метою видобування базальтів Великомидського родовища, що знаходиться в Костопільському районі Рівненської області». Згідно зі статтею 9-1 Кодексу України про надра, до компетенції обласних, Київської та Севастопольської міських рад у порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законодавчими актами, належить, зокрема погодження надання надр у користування з метою геологічного вивчення і розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, а також для цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин. Згідно з пунктом 2 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615, дозволи надаються Держгеонадрами переможцям аукціонів з їх продажу та без проведення аукціонів у випадках, передбачених пунктом 8 цього Порядку, Держгеонадрами, крім корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим, дозволи на видобування яких надаються Радою міністрів Автономної Республіки Крим згідно із цим Порядком. Пунктом 9 згаданого Порядку передбачено, що надання надр у користування, за винятком надання надр на умовах угод про розподіл продукції, погоджується з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, відповідними обласними, Київською і Севастопольською міськими радами - на користування ділянками надр з метою геологічного вивчення, розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, а також для цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин. Таким чином, приймаючи спірне рішення, обласна рада могла лише погодити або відмовити у погодженні надання надр у користування товариству з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» на підставі документів, які надійшли до обласної ради від Державної служби геології та надр України. Постанова Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 не передбачає надання оцінки обласною радою документам, які надходять до неї від Державної служби геології та надр України. З огляду на те, що обласна рада не є тим органом, який видає спеціальний дозвіл на користування надрами, відповідач зазначає, що рішення обласної ради прийнято правомірно з урахуванням норм Кодексу України про надра та постанови Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615. Просив відмовити позивачу у задоволенні позову.

Відповідачем 4 поданий відзив на позовну заяву, який обґрунтований тим, що рішення відповідача 1, відповідача 2, відповідача 3 є правомірними та скасуванню не належать. Просив відмовити позивачу у задоволенні позову повністю. Аргументи відповідача 4 є тотожними аргументам, що викладені у відзивах відповідача 1, відповідача 2, відповідача 3. Просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Позивач подав відповіді на відзиви в яких відхиляє доводи відповідачів з підстав, аналогічних змісту позовної заяви.

Відповідач 4 подав заперечення на відповідь на відзив в якому підтримав позицію з підстав, що наведена у відзиві на позов.

Ухвалою суду від 07.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 25.08.2023 заяви Державної комісії України по запасах корисних копалин, Рівненської обласної ради про залишення позову без розгляду, залишено без задоволення.

Ухвалою суду від 18.10.2023, позовну заяву залишено без розгляду.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 10.01.2024, скасовано ухвалу суду від 18.10.2023, справу направлено для продовження розгляду.

Справа надійшла до суду 02.02.2024.

Дослідивши матеріали, долучені сторонами, оцінивши належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив таке.

Так, з метою розробки родовища та отримання спеціального дозволу на користування надрами за результатами апробації (затвердження запасів) корисних копалин, 20.12.2018 року ТОВ «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» зареєструвало роботи та дослідження, пов`язані із геологічним вивченням надр (форма 3-ГР), відповідно до вимог Порядку № 263. Роботам і дослідженням ТОВ «ТЕРАБУТ КОМПАНІ», пов`язаним із геологічним вивченням надр, було присвоєно державний реєстраційний номер У-18-419/1.

Окрім того, з метою попередньої геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин Великомидського родовища в Рівненській області, ТОВ «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» використало геологічну інформацію, отриману від ДНВП «Геоінформ України»: «Отчёт о детальной разведке, выполненой на Великомиском месторождении базальтов в Костопольском районе Ровенской области УССР в 1982-1984 г.г.».

У 2018 Виробничим кооперативом «ГЕОЛОГ» за технічним завданням ТОВ «ТЕРАБУТ КОМПАНІ», проведені роботи з попередньої геолого-економічної оцінки запасів базальтів Великомидського родовища, за результатами якої складено Звіт про розвідку родовища твердих корисних копалин «Попередня геолого-економічна оцінка Великомидського родовища базальтів в Костопільському районі Рівненської області», відповідальний виконавець Ю.А. Діденко.

Товариство з обмеженою відповідальністю ТОВ «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» звернулося до Державної комісія України по запасах корисних копалин з листом про проведення державної експертизи матеріалів геолого-економічної оцінки запасів базальтів Великомидського родовища.

26.12.2018 колегією Державної комісії України по запасах корисних копалин оформлено протокол № 4653, яким, в тому числі, визнано Великомидське родовище підготовленим до подальших детальних геологорозвідувальних робіт та експлуатації на умовах економічного ризику. Цим же протоколом постановлено, що він підлягає розгляду й уведенню в дію Державною службою геології та надр України.

19.07.2019 ТОВ «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» звернулося до Державної служби геології та надр України (заява № 19/02) на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, з метою видобування корисних копалин загальнодержавного значення базальтів Великомидського родовища, розташованого за 3км на північний захід від с. Великий Мідськ у Костопільському районі Рівненської області строком дії дозволу на 20 років.

30.08.2019 Рівненською обласною радою прийняте рішення «Про погодження надання надр у користування Товариству з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» з метою видобування базальтів Великомидського родовища, що знаходяться в Костопільському районі Рівненської області» № 1483, яким погоджено надання надр у користування Товариству з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» з метою видобування базальтів Великомидського родовища, що знаходяться в Костопільському районі Рівненської області.

Вказане рішення прийняте на підставі подання Державної служби геології та надр України від 23.07.2019 № 13357/14/12-19 та матеріалів Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ».

Державною службою геології та надр України 12.02.2020 виданий відповідачу 4 Спеціальний дозвіл на користування надрами № 6396.

Не погоджуючись із прийнятими рішеннями, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам, суд враховує наступне.

Регулювання гірничих відносин з метою забезпечення раціонального, комплексного використання надр для задоволення потреб у мінеральній сировині та інших потреб суспільного виробництва, охорони надр, гарантування при користуванні надрами безпеки людей, майна та навколишнього природного середовища, а також охорона прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій та громадян визначені Кодексом України про надра (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до статті 3 Кодексу України про надра, гірничі відносини в Україні регулюються Конституцією України, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», цим Кодексом та іншими актами законодавства України, що видаються відповідно до них.

Надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування (частина перша статті 4 Кодексу України про надра).

У відповідності до частини першої статті 13 Кодексу України про надра користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

За правилами статті 14 Кодексу України про надра, надра надаються у користування для:

геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення;

видобування корисних копалин;

будівництва та експлуатації підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод;

створення геологічних територій та об`єктів, що мають важливе наукове, культурне, санітарно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники, заказники, пам`ятки природи, лікувальні, оздоровчі заклади та ін.);

виконання робіт (здійснення діяльності), передбачених угодою про розподіл продукції;

задоволення інших потреб.

Частиною другою статті 16 Кодексу України про надра - передбачено, що спеціальні дозволи на користування надрами надаються переможцям аукціонів, крім випадків, визначених Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, або Радою міністрів Автономної Республіки Крим щодо розробки родовищ корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим. Порядок проведення аукціонів з продажу спеціальних дозволів на користування надрами та порядок їх надання встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 19 Кодексу України про надра, надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу. При укладенні угод про розподіл продукції надра надаються в користування на підставі угоди про розподіл продукції з оформленням спеціального дозволу на користування надрами та акта про надання гірничого відводу. Користування надрами здійснюється без надання гірничого відводу чи спеціального дозволу у випадках, передбачених цим Кодексом.

Частиною третьою статті 24 Кодексу України про надра визначено, що права та обов`язки користувача надр виникають з моменту отримання спеціального дозволу на користування надрами, а в разі надання права користування надрами на умовах угоди про розподіл продукції - з дня набрання чинності такою угодою, якщо інше не передбачено самою угодою.

Предметом спору у цій справі є, зокрема, прийняття Протоколу № 4653 від 26.12.2018, на підставі якого прийнято, зокрема, рішення Рівненської обласної ради № 1483 від 30.08.2019, яким погоджено надання надр у користування Товариству з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» з метою видобування базальтів Великомидського родовища, що знаходяться в Костопільському районі Рівненської області.

Позивач вказує, що оскаржуваний Протокол № 4653 від 26.12.2018 та рішення Рівненської обласної ради № 1483 від 30.08.2019 є протиправними, оскільки ТОВ «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» станом на момент розгляду поданих матеріалів не володіло спеціальним дозволом на користування надрами.

Питання надання спеціальних дозволів на користування надрами (далі - дозволи) у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також процедуру продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін регулює Порядок № 615 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Пунктами 3, 5 Порядку № 615 передбачається, що на кожний вид користування надрами в межах конкретної ділянки надається окремий дозвіл.

Одному заявникові може надаватися дозвіл на видобування одного виду корисних копалин з кількох близько розташованих родовищ, якщо доцільність їх спільної розробки підтверджується відповідним рішенням Державної комісії України по запасах корисних копалин (далі - ДКЗ).

У межах однієї ділянки надр можуть проводитися роботи з геологічного вивчення та видобування різних за видом корисних копалин за кількома дозволами. При цьому в угоді на користування надрами визначаються просторові межі та координати кожного виду корисної копалини.

Дозволи надаються на такі види користування надрами:

геологічне вивчення ділянок надр корисних копалин;

геологічне вивчення, в тому числі дослідно-промислова розробка родовищ корисних копалин загальнодержавного значення;

видобування корисних копалин;

геологічне вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислова розробка родовищ, з подальшим видобуванням нафти і газу (промислова розробка родовищ);

геологічне вивчення бурштиноносних надр, у тому числі дослідно-промислова розробка родовищ з подальшим видобуванням бурштину (промислова розробка родовищ);

будівництво та експлуатація підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод;

створення геологічних територій та об`єктів, що мають важливе наукове, культурне, санітарно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники, заказники, пам`ятки природи, лікувальні, оздоровчі заклади тощо);

виконання робіт (провадження діяльності), передбачених угодою про розподіл продукції.

За приписами пункту 2 Порядку № 615, дозволи надаються Держгеонадрами переможцям аукціонів з їх продажу та без проведення аукціонів у випадках, передбачених пунктом 8 цього Порядку, крім корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим, дозволи на видобування яких надаються Радою міністрів Автономної Республіки Крим згідно із цим Порядком.

Також абзацом першим пункту 4 Порядку № 615 визначено, що дозвіл на видобування корисних копалин (промислову розробку їх родовищ) надається після проведення експертизи та оцінки розвіданих запасів корисних копалин в установленому порядку чи апробації прогнозних (перспективних) ресурсів корисних копалин ДКЗ за умови подальшого затвердження нею таких запасів.

Відповідно до підпункту 1 пункту 8 Порядку № 615, без проведення аукціону дозвіл надається у разі:

1) видобування корисних копалин, якщо заявник на підставі спеціального дозволу на користування надрами за власні кошти здійснив геологічне вивчення ділянки надр та підрахунок запасів корисних копалин, який затверджено в установленому порядку, та подав документи на отримання спеціального дозволу на видобування корисних копалин відповідного родовища не пізніше ніж протягом трьох років після затвердження запасів;

2) розширення меж не більш як на 50 відсотків раніше наданої у користування площі ділянки надр з метою її геологічного вивчення (включаючи ділянки надр, надані з метою їх геологічного вивчення, у тому числі дослідно-промислової розробки) або розміщення підземних сховищ, а також збільшення обсягу видобування корисних копалин за рахунок розширення меж ділянки, але не більш як на 50 відсотків запасів, визначених раніше наданим дозволом, за умови, що суміжну ділянку не надано у користування;

3) геологічного вивчення та видобування корисних копалин місцевого значення.

Інформацію про ділянки надр, які пропонуються для надання зазначених дозволів, орган з питань надання дозволу або Рада міністрів Автономної Республіки Крим відповідно до повноважень (далі - орган з питань надання дозволу) розміщує не пізніше ніж за 30 днів до прийняття рішення про надання дозволу у газеті "Урядовий кур`єр" та на своєму офіційному веб-сайті із зазначенням назви ділянки надр, її місцезнаходження, виду корисних копалин, виду користування надрами, початкової ціни продажу дозволу, адреси, за якою надсилаються заяви на отримання дозволу.

У разі надходження до органу з питань надання дозволу в установлений строк заяв разом із зазначеними у додатку 1 документами щодо отримання дозволу на користування однією і тією ж ділянкою надр від кількох претендентів дозвіл надається на умовах аукціону;

4) геологічного вивчення надр за рахунок коштів державного бюджету;

6) геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки, видобування підземних вод (крім мінеральних) для всіх потреб, крім виробництва фасованої питної води, за умови, що обсяг видобування питних підземних вод з водозаборів перевищує 300 куб. метрів на добу;

7) геологічного вивчення та видобування природних лікувальних ресурсів лікувально-профілактичними та санаторно-курортними закладами, які спеціалізуються на їх використанні виключно для лікувальних цілей і мають лікувальну інфраструктуру;

9) будівництва та експлуатації підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод;

10) створення геологічних територій та об`єктів, що мають важливе наукове, культурне, санітарно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники, заказники, пам`ятки природи, лікувальні, оздоровчі заклади тощо), в частині їх геологічного вивчення та збереження;

11) експлуатації підземних споруд, пов`язаної із запобіганням підтопленню навколишнього середовища внаслідок закриття шахт;

15) виконання угод про розподіл продукції;

16) геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки бурштину, на землях лісогосподарського призначення, порушених внаслідок незаконного видобування бурштину, механізм рекультивації яких встановлено Порядком реалізації пілотного проекту щодо рекультивації земель лісогосподарського призначення, порушених внаслідок незаконного видобування бурштину, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

17) геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення та видобування корисних копалин (з включенням до відповідного розділу спеціального дозволу на користування надрами умови про неможливість вивезення таких корисних копалин за межі зон відчуження та безумовного (обов`язкового) відселення) у зонах відчуження та безумовного (обов`язкового) відселення державними підприємствами для здійснення обов`язкових заходів у цих зонах відповідно до Закону України "Про правовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи".

За змістом пункту 9 Порядку № 615 надання спеціальних дозволів на користування надрами (абзаци другий, четвертий цього пункту) надання надр у користування, за винятком надання надр на умовах угод про розподіл продукції, погоджується, зокрема, з відповідними обласними радами - на користування ділянками надр з метою геологічного вивчення, розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, а також з Мінприроди - на всі види користування надрами.

Видача дозволу здійснюється на підставі заяви і документів, зазначених у додатку 1, та погоджується органами, визначеними абзацами другим - четвертим цього пункту.

Отже, враховуючи положення абзацу першого пункту 4 Порядку № 615, суд зазначає, що процедура отримання спеціального дозволу на видобування корисних копалин неможлива без попереднього проведення експертизи та оцінки розвіданих запасів корисних копалин в установленому порядку.

Порядок і умови проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин визначає Положення № 865 (в редакцій, чинній на час спірних правовідносин).

За змістом пункту 4 вищевказаного Положення державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться ДКЗ.

У абзаці першому пункту 7 Положення № 865 визначено, що Державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться на підставі звітів, які містять в собі матеріали з геологічного вивчення родовищ корисних копалин, підрахунок їх запасів та техніко-економічне обґрунтування промислового значення (далі - геолого-економічна оцінка).

Абзацами першим, шостим пункту 9 Положення № 865 встановлено, що матеріали геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин повинні містити, окрім іншого, документи, що засвідчують право на користування надрами.

Пунктом 16 цього ж положення закріплено правило, за яким матеріали геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин подаються до ДКЗ користувачами надр або уповноваженими ними особами.

Вимоги до змісту, оформлення і порядку подання для державної експертизи та оцінки матеріалів геолого-економічної оцінки запасів родовищ конкретних видів корисних копалин затверджуються ДКЗ (пункт 10 Положення № 865).

Наказом ДКЗ від 21.07.2015 № 293 затверджено Методичні рекомендації щодо змісту, оформлення і порядку подання на розгляд Державної комісії по запасах корисних копалин матеріалів геолого-економічних оцінок родовищ металічних та неметалічних корисних копалин (далі - Методичні рекомендації № 293), згідно з підпунктом 13.3 пункту 13 яких матеріали геолого-економічних оцінок розвіданих родовищ подаються в ДКЗ України користувачами надр, що мають спеціальний дозвіл на користування надрами з метою геологічного вивчення або розробки родовищ корисних копалин.

У разі коли склад і зміст зазначених матеріалів не відповідає вимогам відповідних нормативно-правових актів, ДКЗ утримується від оцінки запасів корисних копалин і всі подані матеріали повертає замовнику, про що вказано у пункті 24 Положення № 865.

Згідно ж з приписами абзацу другого пункту 23 та пункту 28 Положення № 865 рішення ДКЗ, що приймаються на пленарних засіданнях і оформляються протоколами, спрямовуються на реалізацію єдиної науково-технічної політики щодо проведення геолого-економічної оцінки, державного обліку і забезпечення повноти використання запасів родовищ корисних копалин, визначення ступеня їх підготовленості до промислового освоєння відповідно до законодавства.

Надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин та акта про надання гірничого відводу здійснюється після державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин.

Таким чином, чинними на момент виникнення спірних правовідносин законодавчими приписами, чітко врегульовано процедуру надання спеціальних дозволів на користування надрами з метою їх видобування, в тому числі, без проведення аукціону у передбачених Кабінетом Міністрів України випадках, а також унормовано усі стадії такого процесу, включаючи питання, пов`язані з погодженням поданих до Держгеонадр документів для отримання вказаного дозволу.

Суд звертає увагу, що проведення експертизи та оцінки розвіданих запасів корисних копалин є одним з етапів у процедурі надання спеціальних дозволів на користування надрами з метою їх видобування.

При цьому, матеріали геолого-економічної оцінки можуть бути затверджені ДКЗ лише у разі, якщо останні подані користувачами надр, що мають спеціальний дозвіл на користування надрами з метою геологічного вивчення або розробки родовищ корисних копалин.

Вказане спростовує доводи відповідачів про те, що надання Спеціального дозволу № 6396 від 12.02.2020 без проведення аукціону може відбуватися на підставі матеріалів геолого-економічної оцінки.

Так, пунктом 3.11. Протоколу № 4653 від 26.12.2018 рекомендовано користувачу надр: нести зміни до поданих матеріалів звіту з попередньої геолого-економічної оцінки базальтів Великомидського родовища згідно з рішеннями цього протоколу та зауваженнями експерта; протягом 3 років виконати детальну геолого-економічну оцінку та подати матеріали на затвердження запасів в ДКЗ України.

Отже, у відповідності до вимог Положення № 865 та Методичних рекомендацій № 293, матеріали геолого-економічної оцінки родовища повинні були подаватись до ДКЗ користувачем надр або уповноваженою ним особою й повинні були містити, окрім іншого, документи, що засвідчують право на користування надрами (спеціальний дозвіл на користування надрами з метою геологічного вивчення або розробки родовищ корисних копалин).

У разі недотримання таких вимог щодо складу і змісту зазначених матеріалів пункт 24 Положення № 865 імперативно встановлює для ДКЗ обов`язок повернути такі матеріали замовнику і утриматися від оцінки запасів корисних копалин.

З матеріалів справи слідує, та не заперечується сторонами, що на момент подання документів до ДКЗ, товариство (відповідач 4) не володіло відповідним спеціальним дозволом на користування надрами з метою геологічного вивчення або розробки родовищ корисних копалин.

Відповідачі вказують, що ТОВ «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» мав статус користувача надр РДГВН.

Суд відхиляє такі доводи та зазначає таке.

Відповідно до Порядку державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр № 263 від 14.06.2013 (в редакцій, чинній на час виникнення спору), державна реєстрація робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр (РДГВН) - офіційне свідчення про доцільність здійснення певних видів і обсягів робіт, які спрямовані на збільшення повноти геологічної, гідрогеологічної, інженерно-геологічної, геофізичної, еколого-геологічної та геохімічної вивченості надр.

Статтею 39 Кодексу України про надра передбачено, що роботи і дослідження, пов`язані з геологічним вивченням надр, підлягають обов`язковій державній реєстрації та обліку з метою узагальнення і максимального використання результатів вивчення надр, а також запобігання дублюванню зазначених робіт. Державну реєстрацію та облік робіт і досліджень, пов`язаних з геологічним вивченням надр, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

За приписами пунктів 1.2, 1.4, Порядку № 263 дія цього Порядку регулює відносини, що виникають під час здійснення господарської діяльності з геологічного вивчення, у тому числі на стадії дослідно-промислової розробки, яка провадиться на ділянках надр, і поширюється на суб`єктів господарювання незалежно від форми власності, які мають намір проводити роботи і дослідження з геологічного вивчення надр у межах території України та її континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони.

Для цілей цього Порядку виконавцями РДГВН вважаються користувачі надр, визначені статтею 13 Кодексу України про надра (п. 1.2 Порядку).

Державній реєстрації підлягають РДГВН, що проводяться на основі:

діючого спеціального дозволу на користування надрами;

затвердженого в установленому порядку пооб`єктного плану виконавця РДГВН;

висновку щодо доцільності розподілу раніше затверджених запасів корисних копалин родовища (ділянки) на окремі об`єкти надрокористування, затвердженого в установленому порядку (п. 1. 4. Порядку).

Згідно з пунктом 1.7 Порядку № 263 для проведення державної реєстрації виконавець РДГВН направляє заяву, до якої додаються такі документи: перелік РДГВН; копія документа, на основі якого проводяться РДГВН (спеціальний дозвіл на користування надрами, пооб`єктний план геологорозвідувальних робіт, геологічне (технічне) завдання, висновок щодо доцільності розподілу запасів тощо); ситуаційний план або картограма з контурами площ чи району проведення РДГВН (залежно від виду робіт та площі їх проведення).

Оскільки Порядком № 263 передбачено можливість державної реєстрації РДГВН на підставі одного з документів, зазначених у переліку пункту 1.4. Порядку № 263, суд доходить висновку, що зареєстрована за ТОВ «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» РДГВН не може свідчити про наявність у останнього статусу користувача надр.

Геологічне вивчення, як вид надрокористування на підставі спеціального дозволу на користування надрами, слід відрізняти від робіт та досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, які зареєстровані у Держгеонадрах України у відповідності до Порядку № 263.

Державна реєстрація РДГВН є одним із етапів отримання в майбутньому спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовища.

Державній реєстрації підлягають РДГВН, що проводяться на основі, зокрема, висновку щодо доцільності розподілу раніше затверджених запасів корисних копалин родовища (ділянки) на окремі об`єкти надрокористування, затвердженого в установленому порядку.

Для проведення державної реєстрації виконавець РДГВН направляє заяву, до якої додаються документи, передбачені пунктом 1.7 наказу № 263.

У разі невідповідності поданих документів вимогам пункту 1.7 розділу І цього Порядку у державній реєстрації РДГВН може бути відмовлено.

Тому ДКЗ була зобов`язана повернути ТОВ «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» матеріали, оскільки останнє не було користувачем надр, однак ДКЗ прийняла ці документи до розгляду й прийняла рішення, оформлене оскаржуваним Протоколом № 4653, яке не відповідає вимогам законодавства.

Отже ДКЗ незаконно розглянуто матеріали, подані ТОВ «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» і протиправно прийнято рішення, оформлене Протоколом № 4653.

Разом з тим, як встановлено судом, 09.11.2023 Державною комісією України по запасах корисних копалин прийнято протокол № 5634, пунктом 3.9 якого постановлено вважати таким, що втратив чинність протокол ДКЗ від 26.12.2018 № 4653 щодо апробації запасів базальтів Великомидського родовища у зв`язку з їх повною переоцінкою.

Таким чином, станом на час розгляду справи в суді, оскаржуваний протокол від 26.12.2018 № 4653 втратив чинність, тому правові підстави для задоволення позовних вимог про його скасування відсутні.

Щодо позовної вимоги про скасування рішення Рівненської обласної ради № 1483 від 30.08.2019 «Про погодження надання надр у користування товариству з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ», суд зважає на таке.

Згідно із статтями 2, 4, 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі Закон № 280) обласні ради, це орган місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад, сіл, селищ міст у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільським, селищним, міським радам. Їх діяльність базується на принципах: народовладдя, законності, гласності, колегіальності, поєднання місцевих і державних інтересів; підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб, тощо.

За статтею 33 Закону України 280/97-ВР до повноважень обласної ради у сфері регулювання земельних відносин та охорони навколишнього природного середовища належить, у тому числі, погодження клопотань про надання дозволу на спеціальне використання природних ресурсів загальнодержавного значення.

Згідно із пунктом 22 частини першої статті 43 Закону 280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради вирішуються відповідно до закону питання про надання дозволу на спеціальне використання природних ресурсів відповідно районного, обласного значення, а також про скасування такого дозволу.

Отже, словосполучення «відповідно до закону» передбачають прийняття рішення з урахуванням вимог законодавства.

Відповідно до статті 56 Кодексу України про надра основними вимогами в галузі охорони надр є, у томі числі додержання встановленого законодавством порядку надання надр у користування і недопущення самовільного користування надрами.

За таких обставин, а також з урахуванням встановленої протиправності Протоколу № 4653, рішення Рівненської обласної ради № 1483 від 30.08.2019, підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Позаяк, Спеціальний дозвіл № 6396 від 12.02.2020 був виданий відповідачу 4 на підставі протиправних рішень та з порушенням процедури їх прийняття, то такий документ також підлягає скасуванню.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу, тому умови щодо їх використання, зокрема надр без проведення аукціону, є особливо суворими та, як виняток, застосовується до суб`єкта, який забезпечив безумовне дотримання всіх вимог законодавства у сфері надрокористування для отримання спеціального дозволу на користування надрами.

Лише зазначене у сукупності дає пільгове право на особливі умови використання надр, як національного багатства.

«Інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 № 3-рп/99).

Поняття «інтереси держави» охоплює широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Відповідно до підпункту 7.5 пункту 7 Рекомендації Парламентської асамблеї Ради Європи 1604 (2003) Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону (Role of the public prosecutors office in a democratic society governed by the rule of law) від 27.05.2003, при наділенні органів прокуратури функціями, які не належать до сфери кримінального права, важливо забезпечити, щоб будь-які повноваження прокурора стосовно спільного захисту прав людини не приводили до яких-небудь конфліктів інтересів і не порушували права осіб, які домагаються захисту своїх прав з боку держави; ефективний розподіл повноважень між різними органами влади в державі може бути дотриманий у випадку надання прокуратурі додаткових функцій при повній її незалежності.

У пункті 29 Висновку №3 (2008) Консультативної ради європейських прокурорів «Про роль прокуратури поза межами сфери кримінального права!» (The role of prosecution services outside the criminal law field) від 21.10.2008 зазначається, що діяльність прокурорських служб за межами кримінального права визначається, насамперед, потребою суспільства у належному захисті прав людини та державних інтересів; не існує загальних міжнародних правових норм та правил стосовно завдань, функцій та організації прокурорської служби за межами сфери кримінального права, оскільки держава має суверенне право визначати свої інституційні та правові процедури реалізації її функцій із захисту прав людини та державних інтересів.

Пунктами 30-31 Висновку № 3 (2008) визначено, що не існує єдиних міжнародно-правових норм і правил щодо завдань, функцій і організація прокуратури поза кримінально-правовою сферою. Водночас у всіх правових системах прокуратура відіграє важливу роль у захисті прав людини, у захисті законності та верховенства права, у зміцненні громадянського суспільства. Така різноманітність функцій органів прокуратури поза сферою кримінального права є результатом національної правової та історичної традиції. Це суверенне право держави визначати його інституційно-правові процедури реалізації своїх функцій щодо захисту прав людини і суспільних інтересів, дотримуючись принципу верховенства права та міжнародних зобов`язання.

У пункті 2 Рекомендацій CM/Rec (2012)11 Ради Європи «Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції» (Оn the role of public prosecutors outside the criminal justice system) від 19.09.2012 рекомендовано державам-учасницям, при наявності у служби публічного обвинувачення повноважень поза системою кримінальної юстиції, вжити всіх необхідних і відповідних заходів для забезпечення того, щоб ця роль виконувалась з особливою увагою до захисту прав людини та основоположних свобод і в повній відповідності з принципом верховенства права, зокрема, щодо права на справедливий судовий розгляд.

Пунктом 23 Рекомендацій CM/Rec (2012)11 також передбачено, що якщо прокурори виконують наглядову роль по відношенню до національного, регіонального та місцевого органу влади, а також щодо інших юридичних осіб, з метою забезпечення їх належного функціонування відповідно до закону, вони повинні здійснювати свої повноваження незалежно, прозоро та в повному обсязі відповідно до верховенства права.

Позиція європейських інституцій полягає у тому, що участь прокурора у судовому провадженні поза межами кримінального процесу допускається у виключних випадках, зокрема, з метою реалізації повноважень прокурора щодо захисту прав та основоположних свобод людини та громадянина, особливо у тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великої кількості осіб, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (зокрема, інтереси громади).

У справі, що розглядається, прокурор звернувся із позовом до Державної комісії України по запасах корисних копалин, Державної служби геології та надр України, Рівненської обласної ради та Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» про визнання протиправними та скасування рішень, вважаючи, що протиправними рішеннями цих органів були порушені інтереси Держави у сфері дотримання встановленої процедури надання спеціального дозволу на користування надрами.

Дотримання встановленого порядку користування надрами становить особливий суспільний інтерес, оскільки відповідно до статті 13 Конституції України надра є об`єктом права власності Українського народу, від імені якого права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно пункту 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень - обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. У випадку розгляду справи присяжними у своєму зверненні до присяжних суддя повинен чітко пояснити факти та питання, які присяжні повинні вирішити.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі Проніна проти України, №63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Обсяг наявних у матеріалах справи доказів та установлених судом обставин цілком достатній для висновку про протиправність оскаржуваних рішень.

Установлені під час розгляду справи по суті обставини та наявні у матеріалах справи докази свідчать про часткове порушення інтересів Держави у сфері дотримання встановленої процедури надання спеціального дозволу на користування надрами, а тому заявлені позовні вимоги підлягають до часткового задоволення.

Правові підстави для відшкодування судових витрат у порядку статті 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення двадцять сьомої сесії Рівненської обласної ради VІІ скликання № 1483 від 30.08.2019 «Про погодження надання надр у користування Товариству з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» з метою видобування базальтів Великомидського родовища, що знаходиться у Костопільському районі Рівненської області».

Скасувати Спеціальний дозвіл на користування надрами від 12.02.2020 № 6396, виданий Державною службою геології та надр України Товариству з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ».

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 07 лютого 2024 року

Учасники справи:

Позивач - Керівник Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави (вул. Княгині Ольги, 36, м. Здолбунів, Рівненський район, Рівненська область, 35705, );

Відповідач - Державна комісія України по запасах корисних копалин (вул. Кутузова, 18/7, оф. 816, м. Київ, 01133, );

Відповідач - Державна служба геології та надр України (вул. Антона Цедіка, буд.16, м. Київ, 03057, );

Відповідач - Рівненська обласна рада (майдан Просвіти, буд. 1, м. Рівне, 33013, );

Відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЕРАБУТ КОМПАНІ" (вул. Братиславська, 52, м. Київ, Деснянський р-н, м. Київ, 02139, ).

Суддя Т.О. Комшелюк