Справа № 580/650/24
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2024-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

06 лютого 2024 року справа № 580/650/24

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 до Городищенської ОТГ про визнання корупційними дій і зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИЛА:

18.01.2024 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі позивач) до Городищенської ОТГ (19502, Черкаська обл., Городищенський р-н, м.Городище, площа Миру, 8; ) (далі відповідач) про:

визнання корупційними дій Голови ОТГ Мірошника В.П. та керівника Відділу комунальної власності, житлово комунальної власності ОТГ Іваненка В.М., які навмисно перешкоджають у реалізації рішення сесії Городищенської ОТГ від 15.08.2023, виходячи із своїх корупційних інтересів;

зобов`язання відповідачів вчинити певні дії, а саме негайно розмістити в аукціоні «Прозоро» інформацію про продаж у минулому клубу по АДРЕСА_2 ;

відшкодування моральної шкоди у розмірі 500000грн.

Додатково просив розглянути справу без його виклику та присутності у письмовому провадженні, а також звільнити його, як інваліда війни, від сплати судових витрат.

Обґрунтовуючи зазначив, що майже три роки займається питанням купівлі приміщення клубу через аукціон «Прозоро». Городищенською ОТГ прийнято рішення від 15.08.2023 №33-75/8 щодо продажу вказаного вище приміщення клубу. Зазначені вище особи перешкоджають виконанню рішення сесії, посилаючись на те, що продаж клубу відбудеться після того, як змінять адресу виборчої дільниці. Стверджує, що через дії вказаних осіб втратив багато коштів.

Ознайомившись із матеріалами позову, виявлено недоліки позовної заяви, які перешкоджають відкриттю провадження у справі. У зв`язку з цим ухвалою від 23 січня 2024 року суд залишив її без руху та надав позивачу строк 10 днів для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою від 31 січня 2024 року суд продовжив позивачку строк для усунення недоліків позову, встановивши термін 5 днів з дати отримання цієї ухвали.

01.02.2024 на адресу суду від позивача надійшла заява (вх.№5775/24) (далі Заява), в якій погрожував судді складанням скарги до ВРП.

05.02.2024 на адресу суду надійшло клопотання (вх. №6230/24) позивача (далі Клопотання), в якому зазначив, що чекає ухвалу про призначення справи до розгляду, у разі його ігнорування погрожував подачею скарги до ВРП. Обґрунтовуючи Клопотання зазначив, що 23.01.2024 написав клопотання про допомогу у написанні позовної заяви працівником суду відповідно до п.4 ст.160 КАС Україні. Вважає, що суддя ігнорує його клопотання про витребування матеріалів справи з Корсунь-Шевченківської поліції у якості доказів, куди він подавав заяву про злочин працівника Городищенського ТЦК підполковника Тесленка, не розглядає його справу та порушує строки її розгляду. Також позивач погрожував подачею скарги до ВРП щодо корупційної діяльності судді з відповідачем у справі, зазначивши, що попереджує: "... у ВРП дуже, ну дуже зубаті працівники. Вони здатні зідрати шкіру з того, хто потрапить до їх рук, наявіть якщо це буде якась там білявка". Ствержував, що посаду судді може втратити.

Оцінивши доводи Заяви та Клопотання, суд дійшов висновку, що виявлені судом недоліки позову не усунені та наявні підстави для повернення позовної заяви з огляду на таке.

Згідно з ч.2 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

В ухвалах про залишення позову без руху та продовження процесуального строку суд зауважив позивачу на необхідності привести зміст позовної заяви у сувору відповідність з вимогами ст.ст.160-161 КАС України. Подальші письмові заяви (клопотання) позивача свідчать про принципове небажання їх виконати та примус до постановлення ухвал з мотиву вказаної позивачем погрози помститися.

Частина 1 статті 2 КАС України визначає завдання адміністративного судочинства, якими є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому:

хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій;

хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або

хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Згідно з ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Отже, визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин та позивач має право звернутися до адміністративного суду у порядку, встановленому вказаним Кодексом.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи що мають вирішуватися в порядку кримінального судочинства.

Звертаючись до адміністративного суду з позовною вимогою про визнання корупційними дій Голови ОТГ ОСОБА_2 та керівника Відділу комунальної власності, житлово комунальної власності ОТГ ОСОБА_3 , позивач не дотримався вказаних вище вимог Кодексу та не врахував, що питання встановлення факту вчинення відповідними особами кримінального злочину (корупційних дій) підвідомче судам загальної юрисдикції у порядку Кримінального процесуального кодексу України та не відноситься до юрисдикції адміністративного суду.

Згідно з ч.3 ст.19 КАС України адміністративні суди не розглядають позовні вимоги, які є похідними від вимог у приватно-правовому спорі і заявлені разом з ними, якщо цей спір підлягає розгляду в порядку іншого, ніж адміністративне, судочинства і знаходиться на розгляді відповідного суду.

Позивач в обґрунтування позову зазначив, що майже три роки займається питанням купівлі приміщення клубу через аукціон «Прозоро». Тобто, фактично відстоює своє право на набуття у власність вказаний об`єкт нерухомості. Захист майнових прав фізичної особи відбувається згідно зі ст.ст.2, 19 Цивільного процесуального кодексу України за правилами цивільного судочинства.

Також позивач під час оформлення позовної заяви не повністю врахував вимоги п.2 ч.5 ст.160 КАС України, яким визначений його обов`язок зазначити у позовній заяві повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти. Порушуючи вказану норму позивач не зазначив повне найменування відповідача. Зазначений позивачем код ЄДРПОУ відповідача відповідає юридичній особі з повним найменуванням "ГОРОДИЩЕНСЬКА МІСЬКА РАДА". Отже, зазначена інформація стосується іншої юридичної особи. Вказані недоліки перешкоджають чітко ідентифікувати учасників спірних правовідносин.

Водночас позивач під час оформлення позовної заяви не врахував вимоги пунктів 4-5, 9 ч.5 ст.160 КАС України, відповідно до яких в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Позовна заява містить виклад обставин, які передували виникненню спірних правовідносин та зверненню до суду та не містить обґрунтувань змісту позовних вимог до вказаного органу влади в частині зазначення норм права про повноваження, які, на думку позивача, не виконані або порушені. Позовні вимоги викладені настільки загально, що відсутність вказаної інформації не дозволяє з`ясувати зміст спірних правовідносин та зміст доводів позивача. Відповідно, наявні ознаки штучно створеного позивачем приводу спору, який відсутній.

У п.2 прохальної частини позову позивач зазначив позовну вимогу до кількох відповідачів. Водночас в описовій його частині зазначив лише одного відповідача - Городищенську ОТГ.

Заявляючи позовну вимогу щодо зобов`язання відповідачів вчинити певні дії, а саме негайно розмістити в аукціоні «Прозоро» інформацію про продаж у минулому клубу по вул.Центральна у с.Валява, позивач не вказав, в який спосіб має вчинити вказані дії, тобто відновити порушене, на його думку, право, якими нормами права це передбачено. Не зрозумілою залишається кількість відповідачів, адже вказана позовна вимога стосується декількох, хоча в реквізитах зазначив лише одного.

Вказавши серед позовних вимог прохання відшкодувати моральну шкоду в розмірі 500000,00грн, порушуючи п.п.4-5, 9 ч.5 ст.160 КАС України, не зазначив, з кого саме необхідно стягнути вказану суму коштів, не навів у позовній заяві або додатках до неї власного розрахунку такого розміру, вартість яких товарів (робіт/послуг) тощо взяв для обчислення, не зазначив докази, що підтверджують її завдання та викладу обставин, чому така шкода, на його думку, підлягає стягненню. Оскільки будь-які обгрунтування цієї позовної вимоги відсутні, відсутні підстави вважати, що вона підвідомча адміністративному суду. Зокрема, відповідно до ч.5 ст.21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Суд акцентує, що відповідно до вимог ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Тобто, сторона, яка ініціює судовий процес визначає предмет спору, вказує свої доводи та подає докази для їх обґрунтування. Суд має обов`язок перевірити обґрунтованість позовних вимог та заперечень на них і не наділений повноваженням ініціювати позов, визначати межі судового розгляду за відсутності вказаного у позовній заяві конкретного предмета спору.

Відсутність зазначеного у позовній заяві безпосередньо впливає на можливість інших учасників викласти суду власну правову позицію в спорі.

Клопотання про витребування матеріалів справи з Корсунь-Шевченківської поліції, у якості доказів, про злочин працівника Городищенського ТЦК підполковника Тесленка не підлягає задоволенню, оскільки провадження у справі не відкрито, розгляд справи не призначено, які обставини для вирішення саме адміністративного спору вони можуть надати - не пояснено. Клопотання стосується встановлення факту вчинення відповідними особами кримінального злочину (корупційних дій), що підвідомчі судам загальної юрисдикції у порядку Кримінального процесуального кодексу України.

Викладені в заявах до суду в цій справі посилання позивача мають явно зневажливе відношення до суду, зухвале та безпідставне приниження головуючої судді. Такі дії позивача свідчать про небажання належного судового вирішення певних правовідносин. Погрожуючи судді зверненням до ВРП, втратою посади судді та називаючи її «якась там білявка», вказуючи недопустимі висловлювання про працівників Вищої Ради Правосуддя про порівняння їх дій зі "здиранням шкіри", позивач демонстративно зловживає процесуальними правами.

Таким чином позивач не врахував, що згідно з ч.1 ст 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до ч.4 цієї статті суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно з ч. 5 ст. 129 Конституції за неповагу до суду і судді винні особи притягуються до юридичної відповідальності. Прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом, що визначає ст. 50 Закону України «Про судоустрій та статус суддів». Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду згідно зі ст.6 цього Закону забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Недоліки позовної заяви не усунені та її редакція залишилася за змістом, що свідчить про необгрунтоване об`єднання позовних вимог, які підлягають вирішенню правилами різного судочинства. Відповідно до ч.6 ст.21 КАС України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом. Згідно з п.6 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу.

Крім того, необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер, згідно з п.п.3-4 ч.2 ст.45 КАС України також вважається зловживанням процесуальними правами.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи відповідно до ч.3 ст.45 КАС України має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно ч.5 ст.169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (ч.8 ст.169 КАС України), за умови усунення вказаних підстав для її повернення.

Зважаючи на необгрунтовані зловживання позивачем процесуальними правами всупереч завданню адміністративного судочинства, наявні підстави повернути позовну заяву зі всіма доданими документами, у т.ч. клопотаннями.

Пунктом 2 ч.1 ст.7 Закону України від 08.07.2011 №3676-VІ «Про судовий збір» (далі - Закон №№3676-VI) визначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги. Відповідно до ч.2 вказаної статті Закону №3676-VI у випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми; в інших випадках, установлених частиною першою цієї статті, - повністю. Оскільки відсутні докази понесення судових витрат позивачем, відсутні підстави для їх повернення.

Керуючись ст.ст.2-20, 122-123, 160-161, 168-171, 243-263 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Повернути позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )) до Городищенської ОТГ (19502, Черкаська обл., Городищенський р-н, м.Городище, площа Миру, 8; ) про:

визнання корупційними дій Голови ОТГ Мірошника В.П. та керівника Відділу комунальної власності, житлово комунальної власності ОТГ ОСОБА_3 , які навмисно перешкоджають у реалізації рішення сесії Городищенської ОТГ від 15.08.2023, виходячи із своїх корупційних інтересів;

зобов`язання відповідачів вчинити певні дії, а саме негайно розмістити в аукціоні «Прозоро» інформацію про продаж у минулому клубу по АДРЕСА_2 ;

відшкодування моральної шкоди у розмірі 500000грн, - зі всіма клопотаннями та додатками.

2. Копію ухвали, позовну заяву та додані до неї документи направити ОСОБА_1 .

3. Роз`яснити ОСОБА_1 ., що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена протягом 15 днів до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Анжеліка БАБИЧ