Справа № 420/30338/23
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2024-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

05 лютого 2024 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Завальнюка І.В.,

при секретарі Гоменюк Р.О.,

розглянувши в режимі відеоконференції у підготовчому судовому засіданні в місті Одесі в порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Технокоцепт» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому, просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 09.10.2023 № ; зобов`язати ГУ ДПС в Одеській області внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування, заявленого ТОВ «Технокоцепт» за червень 2023 р., в сумі 19 000 023 грн.

Ухвалою судді від 11.12.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; ухвалено справу розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

26.01.2024 до суду від представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Технокоцепт» надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, в якій останній просить суд розглянути первісні позовні вимоги, а також заявлені додатково про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 02.11.2023 № , , прийнятих на підставі акту перевірки від 10.10.2023 № 27317/15-32-07-02/45109094; зобов`язати ГУ ДПС в Одеській області внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування, заявленого ТОВ «Технокоцепт» за липень 2023 р.

В судовому засіданні представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Технокоцепт» заяву про збільшення розміру позовних вимог підтримала та просила задовольнити.

Представник ГУ ДПС в Одеській області проти задоволення заяви заперечував з підстав її необґрунтованості, оскільки позивач фактично просить одночасно змінити предмет і підстави позову, що не передбачено КАС України.

Вислухавши думки представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення заяви про уточнення позовних вимог без розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 3 цієї статті визначено, що зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

В свою чергу, предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Ними будуть: юридичні факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення; доказові факти, тобто ті, що тісно пов`язані з фактами матеріально-правового характеру і на підставі яких можна зробити висновок про їх наявність чи відсутність.

Визначаючи підстави позову, як елемент його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Процесуальний кодекс передбачає право позивача змінити або предмет позову, або підстави позову, однак одночасна зміна предмету позову та підстав позову законом заборонена.

При одночасній зміні предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, а це за своєю суттю вже новий позов. Саме у зв`язку із цим законодавцем було закріплено альтернативну зміну предмета чи підстав позову.

В свою чергу, Верховний Суд у рішенні від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19, висловив позицію, згідно якої під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Верховний Суд також зазначив, що під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 року у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 року у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 року у справі № 925/186/19.

З матеріалів справи встановлено, що при зверненні з позовом до суду, ТОВ «Технокоцепт» первинно заявило позовну вимогу про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 09.10.2023 № ; зобов`язання ГУ ДПС в Одеській області внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування, заявленого ТОВ «Технокоцепт» за червень 2023 р., в сумі 19 000 023 грн.

Обґрунтуванням заявленої позовної вимоги, тобто підставою позову, слугувало твердження позивача про невідповідність висновків документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Технокоцепт» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за червень 2023 р. від`ємного значення з податку на додану вартість, у т.ч. заявленого до відшкодування, у податковій декларації з податку на додану вартість від 20.07.2023 № , оформлену актом від 07.09.2023 № 24293/15-32-07-02-15. Зокрема позивач відхиляє твердження податкового органу про завищення рядка 19 Декларації суми податкового кредиту (р. 17 (колонка Б) Декларації) у червні 2023 р. в сумі 19000707 грн, зважаючи на те, що при оформленні господарських операцій, віднесені сплачені суми до складу податкового кредиту, а також при складанні податкової звітності з ПДВ та податку на прибуток Товариство діяльно належним чином. Зокрема, декларування відбувалося за результатами здійснення господарських операцій з придбання товарів (одяг жіночий, чоловічий та дитячий, сумки та ін.) на виконання договору у контрагента ТОВ «Промисловий шлях», що підтверджено видатковими накладними, товарно-транспортними накладними та первинною документацією.

Звертаючись із заявою про збільшення позовних вимог, ТОВ «Технокоцепт» послалось на те, що ГУ ДПС в Одеській області було проведено перевірку ТОВ «Технокоцепт» щодо дотримання податкового законодавства при декларування за липень 2023 р., заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість, за наслідками якої складено акт від 10.10.2023 № 27317/15-32-07-02/45109094 щодо дотримання ТОВ «Технокоцепт» податкового законодавства при декларуванні за липень 2023 р., заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість.

Таким чином, обґрунтування заявлення первісних позовних вимог відрізняється від обґрунтування тих позовних вимог, які заявлялись товариством у поданій ним заяві про збільшення позовних вимог. Спірні правовідносини утворилися за різні періоди декларування податку на додану вартість, а податкові повідомлення-рішення прийняті на підставі різних актів перевірок, складених за результатами різних контрольних заходів. Не зважаючи на подібність спірних правовідносин, їх спільний розгляд жодним чином не сприяє досягненню процесуальної економії, ефективнішому використанню процесуальних засобів, адже первісні та додатково заявлені позовні вимоги не випливають із одних і тих самих обставин, на яких ґрунтується позов. Більш того, під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Дослідивши подану позивачем заяву про збільшення позовних вимог, їх мотиви, суд не знаходить підстав для її прийняття та розгляду, оскільки вимоги позивача зазначені у вищевказаній заяві жодним чином не пов`язані із первісними позовними вимогами.

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

Крім того, об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Під вимогою слід розуміти матеріально - правову вимогу позову, яка складає його предмет. Підставою позову є фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку. Отже, об`єднані вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтується позов в цілому.

Натомість, заявляючи вимоги про збільшення позовних вимог, ТОВ «Технокоцепт» одночасно змінило і предмет, і підставу позову, чим фактично заявило нові, не пов`язані з попередніми, позовні вимоги, що не передбачено чинним процесуальним законодавством.

Вказані вимоги між собою не пов`язані, містять різні підстави їх пред`явлення, різні обґрунтування наявності підстав для їх задоволення, а тому підлягають окремому дослідженню. Підстав доцільності їх спільного розгляду судом не встановлено.

Пунктом 6 частини 4 статті 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо, зокрема, порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

Керуючись ст. 47, ч. 4 ст. 169 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Технокоцепт» про збільшення розміру позовних вимог адміністративного позову повернути позивачу.

Роз`яснити право позивача на звернення до суду із зазначеними у заяві позовними вимогами в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів апеляційної скарги.

Повний текст ухвали складено 05.02.2024.

Суддя І.В. Завальнюк