Справа № 460/1661/23
Суддя: О.М. Дудар
Дата ухвалення: 2024-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

07 лютого 2024 року м. Рівне №460/1661/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Дудар О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі відповідач) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

Позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 08.12.2022 №953 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 18.11.2021 №228о/с "По особовому складу" в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби);

- поновити на службі в Національній поліції на посаді поліцейського-водія автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Рівненській області.

Позов обґрунтовано тим, що оспорювані накази є безпідставними, винесені із порушенням норм чинного законодавства, оскільки в діях позивача відсутній склад дисциплінарного проступку. Притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності пов`язане із адміністративною відповідальністю на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, складеного за ч.1 ст.130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП). Проте, позивач транспортним засобом не керував, у стані алкогольного сп`яніння не перебував, від проходження огляду на стан сп`яніння не відмовлявся. Оскільки Рівненським міським судом Рівненської області прийнято постанову про закриття справи про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю події і складу правопорушення, підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відсутні.

Ухвалою суду від 26.01.2023 позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

Позивач недоліки позовної заяви усунув у строк і спосіб, встановлений судом.

Ухвалою суду від 17.02.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, згідно з яким позовні вимоги є необґрунтованими, оскільки звільнення як вид дисциплінарного стягнення було застосовано до позивача у повній відповідності з вимогами Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядку проведення службових розслідувань в Національній поліції України. За результатами службового розслідування беззаперечно встановлено факт грубого порушення позивачем службової дисципліни, вчинення дисциплінарного проступку перебування за кермом у стані алкогольного сп`яніння. ОСОБА_2 вчинив проступок, несумісний з подальшим проходженням служби в Національній поліції України. Відповідач просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Позивачем подано відповідь на відзив на позовну заяву, у якій спростовано аргументи відповідача, викладені у відзиві.

Розглянувши позовну заяву та відзив, дослідивши докази, що містяться у матеріалах справи, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 з 10.07.2019 проходив службу в Національній поліції України, прийнявши Присягу поліцейського. У липні 2019 року отримав спеціальне звання поліції сержант поліції.

Ці обставини підтверджуються послужним списком ОСОБА_1 (спец.жетон 0052991) (а.а.с.44-52).

Наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 01.04.2021 №44о/с "По особовому складу" сержанта поліції ОСОБА_1 призначено водієм автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Рівненській області, із звільненням з посади поліцейського з логістики, обліку та збереження речових доказів і озброєння сектору логістики Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області (а.с.53).

25.11.2022 до УГІ Головного управління Національної поліції в Рівненській області надійшла інформація про те, що цього ж дня у АДРЕСА_1 , сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобілів марки "Форд", д.н.з. НОМЕР_1 , та марки "Фольксваген Т2", д.н.з. НОМЕР_2 .

За наслідками ДТП щодо сержанта поліції ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення від 25.11.2022 (бланк серії АДД №381221) за ч.1 ст.130 КУпАП, протокол від 25.11.2022 (бланк серії ДПР18 №294310) за ст.124 КУпАП та винесено постанову від 25.11.2022 (серії БАА №927211) за ч.1 ст.126 КУпАП (а.а.с.58-62, 75-77).

Відомості за вказаним фактом 25.11.2022 за №39943 зареєстровано до ІТС ІПНП (журналу ОЄ) Рівненського РУП ГУНП.

Згідно із зареєстрованими даними, автомобілем марки "Фольксваген Т2" керував поліцейський - водій автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Рівненській області сержант поліції ОСОБА_1 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння.

Огляд ОСОБА_1 на стан сп`яніння проводився на місці дорожньо-транспортної пригоди та у медичному закладі КП "Рівненський обласний центр психічного здоров`я" .

Згідно з актом огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів від 25.11.2022, результат огляду ОСОБА_1 на стан сп`яніння на місці дорожньо-транспортної пригоди 1,16 проміле (а.с.74).

Відповідно до висновку КП "Рівненський обласний центр психічного здоров`я" щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 25.11.2022 №1966, у сержанта поліції ОСОБА_1 встановлено стан алкогольного сп`яніння (а.с.73).

Наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 25.11.2022 №1712 "Про призначення службового розслідування" призначено службове розслідування за фактом складання щодо сержанта поліції ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП (а.с.66).

Наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 30.11.2022 №236о/с "По особовому складу" сержанта поліції ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків на час проведення службового розслідування (а.с.54).

На виконання наказу від 25.11.2022 №1712 дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції в Рівненській області проведено службове розслідування у формі письмового провадження, за наслідком якого складено висновок службового розслідування від 08.12.2022 (а.а.с.108-127).

Зазначеним висновком рекомендовано застосувати до сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 08.12.2022 №953 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" наказано звільнити сержанта поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції (а.а.с.28).

Згідно із цим наказом, дисциплінарне стягнення до позивача застосовано за вчинення дисциплінарного проступку, що призвело до систематичного порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 3, 4, 6, 11, 13 частини 3 статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 1-2, 8 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пп."а" п.2.9 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306, п.6 розд.ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, а також нехтування вимог Національної поліції України та Головного управління Національної поліції в Рівненській області щодо дотримання транспортної дисципліни працівниками поліції, які керують службовими та приватними транспортними засобами, що виявилося у керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, вчиненні дорожньо-транспортної пригоди, тим самим створенні загрози для життя та здоров`я інших учасників дорожнього руху та власності третіх осіб, як наслідок допущенні вчинення дій, які несумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, та у свою чергу дискредитують звання поліцейського, підривають довіру та авторитет органів поліції, неповідомленні за скороченим номером екстреного виклику поліції "102" про факт дорожньо-транспортної пригоди.

Наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 23.12.2022 №258о/с "По особовому складу" сержанта поліції ОСОБА_2 (0052991) звільнено 23.12.2022 з посади поліцейського-водія автотранспортного відділення центру забезпечення Головного управління Національної поліції в Рівненській області (а.с.11).

Вважаючи накази Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 08.12.2022 №953 та від 23.12.2022 №258о/с протиправними, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі Закон №580-VIII).

Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (ч.1 ст.17 Закону №580-VIII).

Відповідно до п.п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Основні вимоги до поведінки поліцейського викладені також у п.1 розд.ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за №1576/29706 (далі - Правила етичної поведінки поліцейських), зокрема, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Частиною 2 ст.19 Закону №580-VIII встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний Статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.1 Дисциплінарного Статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Частиною 3 ст.1 Дисциплінарного Статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

У ст.11 Дисциплінарного Статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з вказаним Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з вказаним Статутом.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами 1-3 ст.13 Дисциплінарного Статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Статтею 14 Дисциплінарного Статуту унормовано, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського (ч.1).

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (ч.2).

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (ч.3).

Згідно з ч.4 ст.14 Дисциплінарного Статуту, підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Частиною 6 ст.14 Дисциплінарного Статуту встановлено, що службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч.10 ст.14 Дисциплінарного Статуту).

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що поліцейський може бути підданий дисциплінарному стягненню не інакше, як за вчинення дисциплінарного проступку, факт вчинення якого має бути встановлено та доведено в ході проведеного службового розслідування, проведеного з дотриманням встановленої процедури.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893).

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування щодо поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Відповідно до п.1 розд.II Порядку №893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з п.2 розд.II Порядку №893, службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування.

Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (п.1 розд.V Порядку №893).

Відповідно до п.4 розд.V Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Згідно з п.5 розд.VI Порядку №893, у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування.

Судом встановлено, що під час службового розслідування, призначеного наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 25.11.2022 №1712, комісією було відібрано пояснення у патрульних поліцейських, які складали адміністративні матеріали щодо позивача, командира взводу №1 роти №2 батальйону УПП в Рівненській області ДПП НП України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , інспектора командира взводу №1 роти №2 батальйону УПП в Рівненській області ДПП НП України лейтенанта поліції ОСОБА_4 , свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Так, старший лейтенант поліції ОСОБА_3 пояснив, що 25.10.2022 з 08:00год. перебував на добовому чергуванні в складі наряду поліції "АЗОВ-153". Приблизно о 13:50год. на планшетний пристрій надійшло повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду без постраждалих осіб за адресою: АДРЕСА_1 .

На місце події прибув спільно з інспектором взводу №1 роти №2 батальйону УПП в Рівненській області ДПП НП України лейтенантом поліції ОСОБА_4 . Останній побачив автомобіль марки "Форд Фокус", чорного кольору, з пошкодженням лакофарбового покриття водійських дверей. Біля автомобіля перебував заявник ОСОБА_5 , який повідомив, що 25.11.2022 приблизно о 13:48год. виявив свій автомобіль, припаркований у дворі вказаного будинку, з механічними пошкодженнями. При цьому, заявник самостійно встановив особу, яка вчинила зазначене ДТП. Під час спілкування з ОСОБА_5 до працівників поліції підійшов чоловік у однострої працівника поліції, за плечима якого перебував автомат марки "АК-74". Вказаний працівник поліції на вимогу ОСОБА_3 пред`явив службове посвідчення, з якого встановлено особу поліцейського-водія ГУНП в Рівненській області, сержанта поліції ОСОБА_1

ОСОБА_1 підтвердив, що саме він під час руху заднім ходом на автомобілі марки "Фольксваген Т-2" допустив зіткнення з автомобілем заявника, який був припаркований біля під`їзду вказаного будинку.

Під час розмови з ОСОБА_1 поліцейський помітив в останнього ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: запах з порожнини рота, порушення координації руху, різку зміна забарвлення шкіряного покриву обличчя та поведінку, що не відповідає обстановці. Побачивши вказані ознаки алкогольного сп`яніння, ОСОБА_3 запитав у ОСОБА_1 , чи вживав він у цей день алкогольні напої. Спочатку останній заперечував такий факт, а потім повідомив, що приблизно за чотири години до ДТП 25.11.2022 він вживав алкогольні напої. Вказане було зафіксовано на нагрудний відеореєстратор. Крім цього, ОСОБА_1 пізніше повідомив, що він вживав "серцеві" лікарські засоби.

У зв`язку з цим, керуючись спільним наказом МВС України та МОЗ України №1452/735 "Про затвердження Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції" ОСОБА_3 запропонував ОСОБА_1 пройти огляд на стан визначення алкогольного сп`яніння на місці події за допомогою алкотестеру "Драгер" у присутності двох понятих. Останній погодився. В подальшому працівниками патрульної поліції у дворі вказаного будинку було зупинено двох пересічних громадян чоловічої статі, які надали добровільну згоду взяти участь в огляді на стан сп`яніння ОСОБА_1 .

За результатами огляду стану сп`яніння ОСОБА_1 прилад "Драгер" показав результат 1,16 проміле. ОСОБА_1 був не згоден з результатами приладу та забажав пройти огляд в медичному закладі. Цю вимогу працівниками патрульної поліції було задоволено та супроводжено останнього до КП "РОЦПЗН", де лікарем зафіксовано перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння з результатом 1,22 проміле.

Після цього ОСОБА_3 було складено щодо ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення від 25.11.2022 ч.1 ст.130 КУпАП, поліцейським ОСОБА_4 - протокол серії ДПР від 25.11.2022 за ст.124 КУпАП та винесено постанову про адміністративне правопорушення від 25.11.2022 ч.1 ст.126 КУпАП.

Лейтенант поліції ОСОБА_4 надав пояснення, ідентичні поясненням старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Свідок ОСОБА_5 у поясненні зазначив, що 25.11.2022 біля 11:00год. припаркував біля під`їзду свій автомобіль марки "Форд Фокус", д.н.з. НОМЕР_1 . Близько 13:30год. ОСОБА_5 побачив на зазначеному автомобілі механічні пошкодження та почав опитувати сусідів, які перебували у дворі будинку щодо особи, яка здійснила наїзд на його автомобіль. У цей час до ОСОБА_5 підійшов чоловік у формі працівника поліції, за плечима якого перебував автомат "АК" та повідомив, що це він здійснив наїзд на автомобіль.

ОСОБА_5 зазначив, що під час спілкування з поліцейським відразу помітив, що останній перебуває з явними ознаками алкогольного сп`яніння. ОСОБА_5 запитав у чоловіка в поліцейській формі, чи планує він добровільно вирішувати з ним питання стосовно пошкодження автомобіля, але чоловік нічого йому не відповів та пішов до свого автомобіля. Після цього ОСОБА_5 зателефонував на лінію "102" та повідомив про факт ДТП.

У цей момент поліцейський вийшов зі свого автомобіля та направився до будинку АДРЕСА_1 . Приблизно через 20-25 хвилин на місце події приїхали працівники патрульної поліції. Працівник поліції, який скоїв ДТП, у цей час вийшов на вулицю. При цьому, останній був вдягнений у формений одяг та з автоматом на плечі. Працівники патрульної поліції попросили у винуватця надати їм документи на автомобіль та почали з`ясовувати обставини скоєння ДТП. Зазначений чоловік, одягнений у форму працівника поліції, не заперечував факт скоєння ним ДТП. В подальшому працівники патрульної поліції запропонували останньому пройти тест на визначення стану алкогольного сп`яніння, на що він погодився.

Надалі у присутності двох понятих водій продув прилад "Драгер", який показав результат 1.16 проміле. Після цього поліцейський, який скоїв ДТП, повідомив, що він не згоден з результатами "Драгера" та забажав пройти освідування у медичному закладі. Працівники патрульної поліції на службовому автомобілі повезли останнього до медичного закладу.

ОСОБА_7 у своєму поясненні зазначив, що 25.11.2022 близько 14:40год. був запрошений працівниками патрульної поліції як свідок під час проведення огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння водія ОСОБА_1 , 1984 р.н., який скоїв ДТП з автомобілем марки "Форд Фокус", д.н.з. НОМЕР_1 . Працівник поліції запропонували водію ОСОБА_1 пройти тест на визначення стану алкогольного сп`яніння на місці скоєння ДТП за допомогою приладу "Драгер", на що водій погодився та здійснив продув на місці. Прилад зафіксував показники 1.16 проміле. Після чого ОСОБА_1 сказав, що він не згоден з результатами "Драгера" та забажав пройти освідування у медичному закладі. Після чого працівники патрульної поліції на службовому автомобілі повезли останнього до медичного закладу. Крім цього, ОСОБА_7 додав, що ОСОБА_1 був вдягнений у формений одяг працівника поліції та мав явні ознаки алкогольного сп`яніння.

ОСОБА_6 надав пояснення, ідентичні поясненням ОСОБА_7 .

Пояснення працівників поліції ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 підтверджуються дослідженими судом відеозаписами (відеофайлами) з нагрудних камер інспекторів патрульної поліції, які були долучені відповідачем до матеріалів справи (а.с.40).

З долучених до матеріалів відеофайлів вбачається, що зйомка проводилася за допомогою нагрудних камер, та за своїм часом, незважаючи на розміщення у різних файлах, фіксує весь час спілкування з водієм, що не викликає сумнівів у їхній достовірності.

Позивач надати пояснення відмовився, посилаючись на ст.63 Конституції України.

Відповідно до ст.63 Конституції України, особа не несе відповідальності за відмову давати показання або пояснення щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом.

Згідно з п.7 розд.IV Порядку №893, кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

Суд звертає увагу, що конституційне право особи не давати показання або пояснення щодо себе є, за своєю суттю, гарантованим Конституцією України, законодавчо визначеним правовим привілеєм проти самовикриття.

Аналізуючи поведінку ОСОБА_1 під час проведення службового розслідування в контексті норм ст.63 Конституції України та п.7 розд.IV Порядку №893, суд дійшов висновку, що позивач не сприяв проведенню членами дисциплінарної комісії якісної та повної перевірки всіх обставин події.

Отже, зібраними у справі доказами та висновком службового розслідування підтверджено вчинення ОСОБА_2 дисциплінарного проступку, який полягає у керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, а також у вчиненні дій, які несумісні з вимогами, які пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, що дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ (далі Указ №64/2022), введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Воєнний стан продовжувався надалі Указами Президента України від 14.03.2022 №133/2022, від 18.04.2022 №259/2022, від 17.05.2022 №341/2022, від 12.08.2022 №573/2022, від 07.11.2022 №757/2022, від 06.02.2023 №58/2023, від 01.05.2023 №254/2023, від 26.07.2023 №451/2023, від 06.11.2023 №734/2023 і триває донині.

У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Суд зазначає, що дії поліцейських в умовах воєнного стану повинні бути юридично грамотними, сприйматися громадянами, чиї права та свободи обмежуються, як справедливі і законні.

В умовах воєнного стану в Україні населення з особливою пильністю і прискіпливістю ставиться до свого оточення, проявляє посилену увагу до правоохоронних органів та прагне почуватися у безпеці, сподіваючись на захист правоохоронців.

Однак, дії сержанта поліції ОСОБА_1 не можуть забезпечити безпеку самому поліцейському, його колегам, а також іншим громадянам.

Відповідно до п.6 розд.II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100 (далі Порядок №100), поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції "102" і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події.

Усупереч наведеним вимогам, ОСОБА_1 про факт дорожньо-транспортної пригоди за скороченим номером екстреного виклику поліції "102" не повідомив.

Згідно з п.п.2.10 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306, у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний, зокрема, повідомити про дорожньо-транспортну пригоду орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття поліцейських.

Позивач, будучи причетним до дорожньо-транспортної пригоди, не повідомив про цю подію орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, тобто, не виконав обов`язки, покладені на нього, як на водія транспортного засобу.

Суд вважає, що з точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недотриманні ОСОБА_1 вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час і бути прикладом у дотриманні громадського порядку.

Правила етичної поведінки поліцейських є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Тобто, обов`язок дотримуватися професійно-етичних вимог, правил поведінки поліцейських, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від посади, звання та його місцеперебування.

Порушення ОСОБА_1 правил етичної поведінки поліцейських підриває як авторитет самого поліцейського, органів поліції, так і держави в цілому.

Отже, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у недотриманні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського.

07.04.2021 ОСОБА_1 особистим підписом підтвердив, що він ознайомлений з вимогами "Пам`ятки-зобов`язання водія про дотримання безпеки дорожнього руху", відповідно до вимог якої дав зобов`язання та взяв на себе повну відповідальність за неналежне виконання вимог ПДР, дотримання транспортної дисципліни та нормативних документів з безпеки дорожнього руху, зокрема, Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757. ОСОБА_1 зобов`язався не допускати керування транспортним засобом у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння або передавати транспортний засіб особам у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння та попереджений про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення з лав Національної поліції України у разі невиконання ним вказаного зобов`язання (а.с.104).

Наказом Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 "Про заходи зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції" керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м.Севастополі, областях та м.Києві, державних установ, що належать до сфери управління Національної поліції (відповідно до компетенції) наказано застосовувати за результатами службових розслідувань, зокрема, за випадками керування транспортними засобами в стані (або з ознаками) сп`яніння, перебування на службі в стані сп`яніння, до винних найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності - звільнення зі служби в поліції.

Суд встановив, що позивач порушив Закон №580-VII, Дисциплінарний Статут, Присягу поліцейського та Правила етичної поведінки поліцейських. Отже, в цьому випадку позивачем вчинено діяння, несумісне з його посадою, оскільки скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

У сукупності викладеного, суд дійшов висновку про те, що у відповідача наявні правові підстави для застосування до позивача такого заходу дисциплінарного впливу як звільнення зі служби. При цьому, Головне управління Національної поліції в Рівненській області, застосовуючи до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення діяло на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України.

Щодо посилання позивача на постанову Рівненського міського суду Рівненської області від 27.12.2022 у справі №569/18249/22 (а.с.13), яка набрала законної сили і згідно з якою провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП закрито за відсутністю складу адміністративного правопорушення, то суд вважає такі безпідставними, враховуючи таке.

Надаючи оцінку аргументам позивача, покладеним в основу адміністративного позову про необґрунтованість спірного наказу відповідача, з огляду на відсутність судових рішень, яким би підтверджувались обставини, що ставляться йому в провину, суд зазначає, що хоча вказаний наказ і винесений на підставі відомостей службового розслідування, що встановлені у зв`язку зі складанням щодо позивача адміністративного протоколу за ч.1 ст.130 КУпАП, однак ґрунтується на самостійних правових підставах та висновках.

У свою чергу, закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, проте не вказує на відсутність дисциплінарного проступку.

Суд зазначає, що відсутність факту притягнення позивача до кримінальної або адміністративної відповідальності не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку, передбаченому Дисциплінарним Статутом, відповідач в межах своєї компетенції має право застосовувати такий вид дисциплінарного стягнення, як звільнення з органів Національної поліції.

Отже, у межах розгляду цієї справи не досліджується питання наявності або відсутності вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.130 КУпАП, суд надає правову оцінку обставинам лише наявності або відсутності вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Такі висновки суду узгоджуються з правовими висновками у подібних правовідносинах, викладеними у постановах Великої Палати Верховного Суду від 16.10.2018 у справі №800/531/17, від 12.02.2019 у справі №9901/711/18, у постанові Верховного Суду від 13.02.2020 у справі №1.380.2019.000121.

Таким чином, судом відхиляються доводи позивача про протиправність звільнення через недоведення його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки непритягнення до адміністративної відповідальності за вчинення певних дій не є тотожним із застосуванням дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, які несумісні з подальшим проходженням служби, адже працівники поліції власним прикладом та поведінкою зобов`язані зміцнювати авторитет закону серед громадян та неухильно його дотримуватись.

Наведені висновки суду узгоджуються з висновками Верховного Суду, які викладені у постанові від 17.07.2019 у справі №806/2555/17.

Крім того, суд звертає увагу на те, що постановою Рівненського міського суду Рівненської області від 16.12.2022 у справі №569/18728/22 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/107925791), яка набрала законної сили, ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.124 КупАП.

Згідно із зазначеною постановою, фабула адміністративного правопорушення така: 25.11.2022 о 13год. 40хв. в м.Рівне на вул.Гагаріна, 61, водій ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом "Volkswagen", д.н.з. НОМЕР_3 , не був уважний, не стежив за дорожньою обстановкою, здійснюючи рух заднім ходом, не переконався в його безпечності, в результаті чого здійснив наїзд на припаркований транспортний засіб "Ford", д.н.з. НОМЕР_1 . В результаті ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження.

У зазначеній постанові суд встановив, що своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п.2.3б, 10.9 Правил дорожнього руху, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.124 КУпАП.

Натомість, згідно з постановою Рівненського міського суду Рівненської області від 27.12.2022 у справі №569/18249/22, на яку посилається позивач, факт керування транспортним засобом ОСОБА_1 25.11.2022 о 13год. 40хв. в м.Рівне на вул.Гагаріна, 61, не доведено, що і стало підставою для закриття провадженні у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП.

Відтак, суд під час розгляду цієї справи, хоча й пам`ятає про положення ч.6 ст.78 КАС України, проте, вирішуючи питання, чи мали місце дії щодо адміністративного правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП та чи вчинені ці дії саме ОСОБА_1 , оцінює усі зібрані докази, покладаючись на своє внутрішнє переконання та враховує усі встановлені обставини.

Оскільки службове розслідування проведено відповідачем на підставі та в межах повноважень, відповідно до норм законодавства, а спірний наказ прийнято на підставі та з дотриманням вимог Закону №580-VIII і Дисциплінарного Статуту, правові підстави для його скасування відсутні.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Згідно зі ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 N3477-IV, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 06.10.1982 у справі "X. v. Austria" про неприйнятність заяви №9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 07.10.1987 у справі "C. v. the United Kingdom" про неприйнятність заяви №11882/85).

Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11.02.2003 у справі "Ringvold v. Norway", заява №34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд вважає, що відповідачем на підставі належних та допустимих доказів доведено обставини, на яких ґрунтуються заперечення на позов, та правомірність прийняття спірних наказів.

Отже, у задоволенні позовних вимог суд відмовляє повністю.

У силу вимог ст.139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_4 ).

Відповідач: Головне управління Національної поліції в Рівненській області (вул.Хвильового, буд.2, м.Рівне, Рівненська область, 33028; ідентифікаційний код юридичної особи 40108761).

Рішення складено 07 лютого 2024 року.

Суддя О.М. Дудар