Справа № 240/21616/23
Суддя: Шимонович Роман Миколайович
Дата ухвалення: 2024-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження строку залишення позовної заяви без руху

07 лютого 2024 року м. Житомир справа № 240/21616/23

категорія 112030500

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Шимонович Р.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Житомирського обласного центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про стягнення коштів,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся позивач із позовом, у якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Житомирського обласного центру до нарахуванню та здійсненню соціальних виплат щодо невиплати щорічної грошової допомоги до 5 травня за 2022 рік у розмірі восьми мінімальних пенсій за віком, з урахуванням раніше виплачених коштів 08.04.2020 року та 26.04.2021 року у сумі 7546, 00 грн.;

визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо невиплати у повному обсязі щорічної грошової допомоги до 5 травня, у розмірі восьми мінімальних пенсій за віком, з урахуванням раніше виплачених коштів 19.04.2022 року у сумі 2795,27 грн.;

- стягнути з Житомирського обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат недоплачену грошову допомогу до 5 травня за 2020-2021 роки, як особі з інвалідністю ІІ групи внаслідок війни, у розмірі восьми мінімальних пенсій за віком, що з урахуванням виплаченої суми становить 19710 грн.;

- стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області недоплачену грошову допомогу до 5 травня за 2022 рік, як особі з інвалідністю ІІ групи внаслідок війни, у розмірі восьми мінімальних пенсій за віком, що з урахуванням виплаченої суми становить 12676,73 грн.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 28.07.2023 року залишено позовну заяву без руху та надано строк на усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду окремої обгрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду із даним позовом та відповідних доказів поважності причин його пропуску.

На виконання вимог вказаної ухвали суду, позивач подав заяву про поновлення строку звернення до суду. В обгрунтування поданої заяви зазначив, що з липня 2020 року позивач був вимушений переїхати в с. Фасова, Житомирського району, Житомирської області для того, щоб здійснювати догляд за хворим батьком, що підтверджується довідкою №153/02-25/04 від 05.07.2023 року. Крім того, позивач, порушуючи питання про поновлення строку, посилається на запровадження в Україні карантину, введення в Україні військового стану.

Однак, зазначені причини пропуску строку не можуть бути визнані поважними, з таких підстав.

Процесуальна природа та призначення строків звернення до суду зумовлюють при вирішенні питання їх застосування до спірних правовідносин необхідність звертати увагу не лише на визначені у нормативних приписах відповідних статей загальні темпоральні характеристики умов реалізації права на судовий захист строк звернення та момент обрахунку його початку, але й природу спірних правовідносин, з приводу захисту прав, свобод та інтересів у яких особа звертається до суду.

Встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до частини 4 статті 17-1 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» особи, які не отримали разової грошової допомоги до 5 травня, мають право звернутися за нею та отримати її до 30 вересня відповідного року, в якому здійснюється виплата допомоги.

Суд зазначає, що позивач мав право звернутися за разовою грошовою допомогою до 5 травня та отримати її до 30 вересня відповідного року, в якому здійснюється виплата допомоги.

Позивач звернувся до суду у липні 2023 року, що свідчить про пропуск встановленого законом строку для звернення до адміністративного суду з позовом про визнання протиправною бездіяльність відповідачів щодо не проведення нарахування та виплати щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2020-2022 роки та стягнення недоотриманої суми.

Той факт, що позивач звернувся до відповідачів із заявами про нарахування та виплату недоотриманої частини щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2020-2022 роки та отримав відмову відповідачів у травні та червні 2023 року не змінює часу, з якого він повинен був дізнатись про порушення своїх прав. Зазначена дата свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти активні дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду, а є лише штучно створеною передумовою звернення до суду.

Суд зазначає, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду. Не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Зазначена позиція суду узгоджується з висновками, викладених в постанові Верховного Суду від 31 березня 2021 року по справі №240/12017/19.

Суд враховує введення в Україні воєнного стану у зв`язку із військовою агресією російської федерації. Проте, питання поновлення строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку звернення до суду у всіх абсолютно випадках.

Посилання позивача як на причину пропуску строку введенням в Україні воєнного стану, суд вважає необґрунтованою, оскільки зі змісту заяви не зрозуміло, як саме воєнний стан вплинув на неможливість подання позовної заяви до суду в межах установленого строку.

Крім того, позивач не конкретизував, яким чином запровадження обмежувальних заходів у зв`язку з коронавірусною хворобою (COVID 19) вплинули безпосередньо на нього та перешкоджали йому вчинити процесуальні дії у строк, встановлений законом.

Водночас, суд відмічає, що позивач міг звернутися до суду у визначений законодавством строк із позовом, звернувшись за правовою допомогою до адвоката або подати позов самостійно, скориставшись послугами поштового відправлення чи подати позовну заяву через підсистему «Електронний суд».

Отже, дослідивши заяву про поновлення строку звернення до суду, слід зазначити, що причини пропуску строку, наведені у заяві, суд оцінює як загальні, не пов`язані з конкретними обставинами, що стосуються саме позивача та свідчать про непереборний характер таких обставин в контексті можливості подати позовну заяву у встановлений законом строк, та про поважність причин пропуску строку.

Таким чином, враховуючи те, що доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом встановленого законом строку, позивачем не наведено, суд визнає неповажними причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Частиною 1 статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до частини 2 статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

З метою забезпечення реалізації права позивача на доступ до правосуддя, дослідивши подані позивачем документи, суд вважає за можливе, продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви та запропонувати позивачу усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до суду з наведенням інших підстав для поновлення строку.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Продовжити строк залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 , встановлений ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 28.07.2023 року.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі недоліки протягом семи днів з дня вручення ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Р.М.Шимонович