Справа № 520/6633/22
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2024-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

01 лютого 2024 року Справа № 520/6633/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Білової О.В.,

за участю секретаря судового засідання Походенко А.І.,

за участю: позивача - ОСОБА_1 , представників: позивача Кузнецова А.І., відповідача - Іващенка О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові заяву про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.10.2022 та постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2023 у справі № 520/6633/22 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України () про визнання протиправними наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27.10.2022 по справі № 520/6633/22 адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2023 рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.10.2022 у справі № 520/6633/22 - залишено без змін, апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишено без задоволення.

04.01.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в якій просить суд:

- рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.10.2022р. і постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2023р. у справі № 520/6633/22 скасувати у зв`язку з нововиявленими обставинами; призначити справу до нового розгляду.

В обґрунтування наявності нововиявлених обставин зазначив, що ТУ ДБР, розташованим у місті Полтаві, 12.06.2023 прийнято постанову про закриття кримінального провадження № 0000179 від 21.03.2022 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України за відсутністю складу кримінального правопорушення. В ході досудового розслідування жодній особі про підозру не повідомлялось і ОСОБА_1 не мав процесуального статусу.

Ухвалою суду від 11.01.2024 відкрито провадження у справі за нововиявленими обставинами.

Позивач ОСОБА_1 - в судовому засіданні підтримав подану заяву та просив її задовольнити.

Представник позивача адвокат Кузнецов А.І. - в судовому засіданні подану заяву підтримав та пояснив, що вважає нововиявленими такі обставини, які висвітлені у постанові про закриття кримінального провадження від 12.06.2023 слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харків) ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві:

- за вказаною у службовому розслідуванні адресою по АДРЕСА_2 здійснювали підприємницьку діяльність два суб`єкти підприємницької діяльності, при цьому вхід до таких приміщень один;

- не встановлено ідентифікуючих ознак майна, щодо якого розслідувалися обставини його можливого викрадення;

- не встановлено факту вчинення злочину крадіжки майна.

Зазначив, що вказані обставин не були враховані судами першої та апеляційної інстанцій при розгляді справи.

Представник відповідача Іващенко О.О. в судовому засіданні проти задоволення заяви заперечував, посилаючись на відсутність нововиявлених обставин.

Відповідно до ч. 2 ст. 368 КАС України справа розглядається за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. В суді першої інстанції справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. Неявка заявника або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Суд, заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просив суд:

1. Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України «Про застосування до працівників Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 22.07.2022 № 422 в частині застосування до інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України «По особовому складу» від 03.08.2022 № 979 о/с;

3. Поновити інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований та проживає: АДРЕСА_3 , на посаді з 03.08.2022;

4. Стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований та проживає: АДРЕСА_3 , середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 03.08.2022 по день набрання рішенням суду про поновлення законної сили.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27.10.2022 по справі № 520/6633/22 адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2023 рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.10.2022 у справі № 520/6633/22 - залишено без змін, апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишено без задоволення.

Суд зазначає, що згідно із положеннями п.1 ч.2 ст. 361 КАС України, якою вмотивована подана заява, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Приписами ст. 361 КАС України визначено вичерпний перелік підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами з тим, щоб відповідно до принципу юридичної визначеності забезпечити стабільність судових рішень, але водночас надати можливість виправити судові рішення, помилковість яких обумовлена обставинами, не залежними від суду.

Істотними обставинами справи вважаються такі обставини, які можуть вплинути на рішення суду, яке набрало законної сили, а це передусім ті, що взагалі не були предметом розгляду по даній адміністративній справі в адміністративному суді у зв`язку з тим, що вони не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою на час розгляду справи. Істотними для справи обставинами вважаються такі факти і події, які мають юридичне значення для взаємовідносин сторін, що звернулись до суду з метою розгляду спірної ситуації, тобто ці факти існували вже під час розгляду спірної ситуації в суді, але не були і не могли бути відомі особам, які брали участь у розгляді адміністративної справи, ні суду, який розглядав та вирішував її по суті.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи. Необхідними ознаками нововиявлених обставин є, по-перше, їх наявність на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи.

Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. Тобто, для визнання обставини нововиявленою недостатньо, щоб особа просто не знала про наявність певної істотної обставини, а потрібно, щоб вона і не могла знати про неї.

Якщо вона все-таки могла знати про певну обставину за добросовісного ставлення до справи, тоді ця підстава для перегляду відсутня.

Нововиявленими не вважаються нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Нововиявленими не можуть вважатися також ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі.

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у судових рішеннях від 02 травня 2018 року по справі № 2а-7523/10/1270, від 02 травня 2018 року по справі № 303/3535/16-а, від 04 вересня 2018 року по справі № 809/824/17, від 22 листопада 2018 року по справі № 826/14224/15, від 01.02.2019 року по справі №2040/7218/18.

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним.

За частиною 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини. Так, Європейський Суд з прав людини в рішенні у справі "Правєдная проти Росії" від 18 листопада 2004 року зазначив, що одним із аспектів принципу верховенства права є принцип правової певності, який, окрім іншого, передбачає, що, якщо суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, таке рішення не може бути піддане перегляду. Цей принцип встановлює, що жодна сторона не вправі ставити питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало чинності, лише задля нового судового розгляду і нового рішення по суті. Відхилення від цього принципу допустимі лише за наявності виняткових обставин.

Суд зазначає, що позивачем ані в ході службового розслідування, ані в ході судового розгляду справи по суті не було надано в пояснень з приводу того, що саме робив позивач у приміщенні магазину 20.03.2022.

В той же час, вказані обставини були достовірно відомі позивачу станом на момент розгляду справи та подання позову до суду.

Позивач у заяві посилається на те, що обставини справи стосувались порушення кримінального провадження ТУ ДБР у м. Полтава № 0000179 від 21.03.2022 за ч. 4 ст. 185 КК України, до обставин якого можливо були причетні працівники патрульної поліції, серед яких і позивач, що призвело до суспільного резонансу в соціальних мережах, і стало підставою для проведення службового розслідування, за результатами якого керівництвом УПП в Харківській області ДПП прийнято рішення звільнити позивача з лав поліції.

Зазначене, на думку представника позивача, свідчить про те, що саме ймовірна причетність працівників УПП в Харківській області ДПП до протиправних дій, які кваліфікуються за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України, стала підставою та предметом дослідження проведеного службового розслідування, за результатами якого позивача притягнуто до найсуворішого виду дисциплінарної відповідальності та звільнено з лав поліції.

В той же час, позивач як на момент прийняття спірних наказів, так і в подальшому не мав жодного статусу у кримінальному провадженні, відкритому за ч. 4 ст. 185 КК України 21.03.2022.

Як вбачається з матеріалів службового розслідування, у ході проведення службового розслідування встановлено, що в період часу з 12.21 по 14.46 20.03.2022 під час дії на території України режиму воєнного стану заступник командира батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_2 , командир роти № 2 батальйону № З УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , інспектори взводу № 1 роти № 2 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 та старший лейтенант поліції ОСОБА_4 за відсутності достатніх підстав для застосування превентивного поліцейського заходу, передбаченого пунктами 1-3 частини першої статті 38 Закону України «Про Національну поліцію», проникли до володіння, а саме магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , звідки винесли без дозволу власника фізичної особи підприємця ОСОБА_5 майно, чим грубо порушили права та інтереси вказаної особи, що стало підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснення досудового розслідування в межах кримінального провадження № 0000179 від 21.03.2022, а також призвело до набуття суспільного резонансу в соціальних мережах, що підриває авторитет Національної поліції України.

Дисциплінарна комісія зазначила, що порушення вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту та Правил № 1179 під час несення служби, допущені вищезазначеними працівниками УПП в Харківській області ДПП, є несумісним зі змістом Присяги працівника поліції, підривають авторитет правоохоронного органу, а тому, врахувавши зібрані під час службового розслідування матеріали, комісія дійшла висновку, що з урахуванням характеру вчиненого правопорушення, ступеню їх вини, заступник командира батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 своїми діями вчинили дисциплінарний проступок, який унеможливлює подальше проходження служби в поліції.

Відтак, в ході службового розслідування було встановлено факт безпідставного застосування превентивного поліцейського заходу та перебування працівників поліції, в тому числі позивача, без виникнення надзвичайної ситуації у приміщенні за адресою: АДРЕСА_2 , що стало підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а не факт здійснення крадіжки, як зазначає представник позивача.

Як вже було зазначено судом у рішенні від 27.10.2022 суд критично оцінює посилання позивача на відсутність вироку у кримінальному провадженні та перебирання відповідачем на себе повноважень слідчого органу, оскільки позивача було звільнено за порушення саме службової дисципліни, вимог Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, Закону України "Про Національну поліцію" на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», а не у зв`язку з притягненням до кримінальної відповідальності (п. 10 ч. 1 ст. 77 вказаного Закону).

Судом було також наголошено, що в рамках спірних правовідносин при розгляді даної справи не повинно досліджуватись питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення кримінального правопорушення, а повинна надаватись правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку. При цьому, непритягнення до кримінальної відповідальності за вчинення певних дій не є тотожним із застосуванням дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, які не сумісні з подальшим проходженням служби, оскільки працівники національної поліції власним прикладом та поведінкою зобов`язані зміцнювати авторитет закону серед громадян та неухильно його дотримуватись.

В той же час, факт проникнення у вказане приміщення підтверджено відеозаписом, який було досліджено судом в ході розгляду справи, відсутність надзвичайних ситуацій, що потягли б за собою підстави для застосування превентивного поліцейського заходу доведена відповідачем в ході розгляду справи.

Пояснення позивача щодо підстав перебування у приміщенні та повернення до нього, зазначені у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, ані в ході службового розслідування, ані в ході судового розгляду даної справи по суті, не надавалися.

Відповідно до ч.ч. 4, 6 ст. 361 КАС України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Отже, пояснення позивача щодо підстав перебування у приміщенні та повернення до нього, зазначені у поданій заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, які не могли бути невідомі позивачу на час розгляду справи, не є нововиявленими обставинами та не доводять таких обставин, а оцінюються судом як намагання позивача штучно створити нові підстави позову та спрямовані на переоцінку доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи, які не можуть призвести до перегляду рішення суду, яке набрало законної сили, в силу приписів ч.ч. 4, 6 ст. 361 КАС України

Оскільки обставини подій 20.03.2022 підлягали оцінці як на предмет наявності ознак вчинення позивачем кримінального правопорушення, так і вчинення ним дисциплінарного проступку, обґрунтованим було поряд з проведенням досудового розслідування за приписами КПК України, проведення службового розслідування з метою підтвердження/спростування наявності ознак вчинення позивачем дисциплінарного проступку. При цьому обставини подій, щодо яких було внесено дані до ЄРДР, не можуть бути виокремлені від обставин подій, що потягли ініціювання службового розслідування.

Отже, зазначені обставини могли бути підставою одночасно як дисциплінарної відповідальності, так і іншого виду відповідальності, застосування яких не виключає один одного.

Проте мета досудового розслідування та службового не збігалась, оскільки метою таких розслідувань було визначення підстав для застосування різного виду юридичної відповідальності.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно відповіді Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) ТУ ДБР у м. Полтаві за вих. № 35312-23/15-02-2/34140-23/п від 18.12.2023 встановлено, що 12.06.2023 прийнято рішення про закриття кримінального провадження № 0000179 від 21.03.2022 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України за відсутністю складу кримінального правопорушення. В ході досудового розслідування жодній особі про підозру не повідомлялось, ОСОБА_1 не мав процесуального статусу.

В той же час, службове розслідування не проводилося, а спірні накази не виносилися з підстав проведення досудового розслідування.

Крім того, Дисциплінарний статут Національної поліції України не передбачає такої підстави для проведення службового розслідування.

Відтак, в ході службового розслідування вину позивача у скоєнні кримінального правопорушення не встановлювалося. Натомість таким розслідуванням було встановлено наявність в діях позивача ознак порушення службової дисципліни.

В той же час, суд зазначає, що доводи представника позивача щодо того, що за вказаною у службовому розслідуванні адресою по АДРЕСА_2 здійснювали підприємницьку діяльність два суб`єкти підприємницької діяльності, до вказаного приміщення наявний один вхід, щодо невстановлення ідентифікуючих ознак вкраденого майна; невстановлення складу злочину крадіжки майна, суд зазначає, що вказані обставини, встановлені в ході кримінального провадження, входять до предмету доказування та підлягають доведенню для підтвердження наявності об`єктивної сторони злочину, але не при визначення складу дисциплінарного проступку.

Саме вчинення дисциплінарного проступку позивачем, а не обставини проведення досудового розслідування або притягнення позивача до кримінальної відповідальності, до якої позивача не було притягнено ані станом на день призначення службового розслідування, ані в подальшому, стало підставою його звільнення з лав Національної поліції України.

З огляду на зазначене, винесення постанови про закриття кримінального провадження, якою встановлено відсутність складу злочину, передбаченого ст. 185 КК України, не є нововиявленою обставиною у розумінні ст. 361 КАС України.

Судом апеляційної інстанції перевірено правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства та залишено без змін рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.10.2022 по справі № 520/6633/22. Непогодження заявника з рішенням, яке набрало законної сили, не може бути підставою для його перегляду за нововиявленими обставинами.

Щодо поданої заяви в частині перегляду постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2023, суд зазначає, що вказане рішення не є судовим рішенням, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили (згідно з ч. 1 ст. 361 КАС України), ним не змінено та не скасовано рішення суду першої інстанції, не ухвалено нове судове рішення, а відтак воно не є судовим рішенням, яке може бути предметом перегляду за нововиявленими обставинами.

Відповідно до ч. 2 ст. 365 КАС України заява про перегляд судових рішень судів апеляційної і касаційної інстанцій з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, якими змінено або скасовано судове рішення, подається до суду тієї інстанції, яким змінено або ухвалено нове судове рішення.

Відтак в цій частині подана заява є цілком необґрунтованою.

Відповідно до ч. 2 ст 361 КАС України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Позивачем та його представником в ході розгляду заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами доказів існування будь-яких істотних для справи обставин, які не були і не могли бути відомі на час розгляду справи, до суду не надано. Інших підстав для перегляду справи за нововиявленими обставинами заявником не доведено, а судом не встановлено.

Отже, суд приходить до висновку, що обставини, на які посилається заявник в заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, не впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом під час постановлення рішення, що переглядається, не відповідають ознакам нововиявлених обставин.

За таких обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для відмови в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.10.2022 та Постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2023 у справі № 520/6633/22.

Відповідно до ч.1 ст. 369 КАС України у разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 250, 256, 293 - 295, 297, 361 - 369 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами - залишити без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали до Другого апеляційного адміністративного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складений 06.02.2024.

Суддя Білова О.В.