Справа № 260/496/23
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2024-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

06 лютого 2024 року м. Ужгород№ 260/496/23
Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Микуляк П.П., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області, яким просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Закарпатській області від 17.08.2022 року №5.

Позовній вимоги обґрунтовано тим, що 27.07.2022 посадовими особами ГУ ДПС в Закарпатській області, було проведено фактичну перевірку магазину, що розташований в АДРЕСА_1 .

За результатами проведеної перевірки посадовими особами відповідача складено Акт №001646 від 27.07.2022 року, в якому зазначено, що в ході перевірки встановлено проведення розрахункових операцій через РРО з використанням режиму попереднього програмування без зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості а саме в ЄРРО 2 27.07.2022 реалізовано пачку сигарет без коду УКТЗЕД назви товару

ГУ ДПС в Закарпатській області прийняло податкове повідомлення-рішення від 17.08.2022 року №5, в якому зазначено, що на підставі акту перевірки встановлено порушення п.11 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» №265/95-ВР від 06.07.1995 року та застосовано штраф у розмірі 5100 грн.

На підставі акту перевірки від 02.11.2020 ГУ ДПС в Закарпатській області було прийняте податкове повідомлення рішення від 23.11.2020 №, яким за аналогічне порушення на позивача вже було накладено штрафні санкції в розмірі 5100 грн., які в подальшому були сплачені позивачем.

Позивач зазначає, що податковим повідомленням-рішенням №5 від 17.08.2022 позивача повторно притягують до відповідальності за одне і те ж саме порушення.

Суддею Рахівського районного суду Закарпатської області від 26.10.2022 року встановлено, що позивач вже поніс відповідальність за вказане порушення, а саме за події які відбулися 02.11.2020 року та закрив провадження на підставі п.8 ч.1 ст.247 КУпАП.

Позивач вважає, що у відповідності до ст.112 ч.4 ПК України, особа не може бути притягнута двічі до відповідальності одного виду за вчинення одного і того самого податкового правопорушення, відтак вважає, що оскаржуване податкове повідомленням-рішення №5 підлягає скасуванню.

Представником відповідача до суду було подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого заперечує проти задоволення позову та зокрема зазначає, що ГУ ДПС у Закарпатській області на підставі направлень від 27.02.2022 року №1226/07-16-07-06 та №1227/07-16-07-06 проведено фактичну перевірку ОСОБА_1 , за результатами якої складено акт від 27.07.2022 року №3014/16/11/ НОМЕР_1 та прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення.

З направленнями на перевірку позивач особисто ознайомився та отримав копію наказу від 31.05.2022 №159, про що власноруч розписався у направленнях. Проведеною перевіркою встановлено проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування без зазначення коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.

Зауважень до акта перевірки ОСОБА_1 не мав та пояснив, що допущені порушення, зафіксовані в акті перевірки, виникли у зв`язку з нестабільною роботою мережі інтернет, про що власноруч розписався у п.4.1 акту фактичної перевірки.

Відповідно до п.11 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 року №265-95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій/та або безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій з використанням попереднього програмування найменування товарів (послуг) (із зазначенням коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості.

На підставі наведеного представник вважає, що підстав для скасування податкового повідомлення-рішення №5 немає.

Згідно ч.5 ст.262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що ГУ ДПС у Закарпатській області на підставі направлень від 27.02.2022 року №1226/07-16-07-06 та №1227/07-16-07-06 проведено фактичну перевірку ОСОБА_1 дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, у тому чисті із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, наявності ліцензій, патентів, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання норм чинного законодавства у сфері трудових відносин.

За результатами проведеної перевірки було складено акт фактичної перевірки від 27.07.2022 року №3014/16/11/ НОМЕР_1 , яким було зафіксовано проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій без використання реєстру розрахункових операцій без забезпечення режиму попереднього програмування кодів УКТЗЕД, на кожний вид підакцизного товару, чим порушено п.11 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 року №265/95-ВР.

На підставі вищезгаданого акту було прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 17.08.2022 року №5, яким було накладено на позивача штраф у розмірі 5100 грн.

Не погоджуючись із такими діями, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно з пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України (далі - ПК України) контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до пп.80.2.2 п.80.2 ст.80 ПК України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав: 80.2.2. у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі визначає Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР (далі Закон № 265/95-ВР).

Відповідно до п. 11 ст. 3 Закону № 265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

- проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Судом встановлено, що за результатами проведеної фактичної перевірки позивача контролюючим органом складено акт фактичної перевірки 27.07.2022 року №3014/16/11/ НОМЕР_1 , в якому зафіксовано порушення п.11 ст.3 Закону №265/95-ВР.

В матеріалах справи наявна Постанова Рахівського районного суду Закарпатської області від 26 жовтня 2022 року по справі №305/1505/22 за позовом Головного управління Державної податкової служби України у Закарпатській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

У вищезгаданій постанові судом було встановлено, що на ОСОБА_1 повторно складено протокол за одне й те саме правопорушення, передбачене ч.1 ст.155-1 КУпАП, відтак суд дійшов висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП підлягає закриттю у відповідності п.8 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Постанова Рахівського районного суду Закарпатської області від 26 жовтня 2022 року по справі №305/1505/22 набрала законної сили 08 листопада 2022 року.

Відповідно до ч.4 ст.78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Згідно зі ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Згідно п.112.4 ст.112 ПК України особа не може бути притягнута двічі до відповідальності одного виду за вчинення одного і того самого податкового правопорушення.

Підставою для притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення та стягнення штрафу є податкове повідомлення-рішення, що відповідає вимогам, визначеним п.58.1 ст.58 цього Кодексу (п.112.4 ст.112 ПК України).

Судом встановлено, що відповідачем було прийнято податкове повідомлення-рішення від 23.11.2020 року №, яким було накладено на позивача штраф у розмірі 5100 грн. за порушення п.11 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 року №265/95-ВР.

Згідно квитанції до платіжної інструкції № від 10 грудня 2020 року позивачем було сплачено штраф у розмірі 5100 грн.

У зв`язку із цим, суд зазначає, що Конституцією України визначено, що ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Крім того, загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи визначені ст.112 ПК України.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ч.1, ч.2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на вище зазначене, відповідач як суб`єкт владних повноважень не надав суду достатніх та беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і не довів правомірності прийнятого ним податкового повідомлення-рішення.

Отже, провівши правовий аналіз законодавчих норм, що регулюють спірні правовідносини крізь призму встановлених обставин даної адміністративної справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

У відповідності до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, на користь позивача слід стягнути суму сплаченого судового збору з відповідача.

Керуючись ст. 139, 241, ч. 3 ст. 243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Закарпатській області від 17.08.2022 року №5.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Закарпатській області (код ЄДРПОУ ВП 44106694) судові витрати у розмірі 1073,60 грн. (одну тисячу сімдесят три гривні шістдесят копійок).

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.255 КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.П.Микуляк