Справа № 990/25/24
Суддя: Гімон М.М.
Дата ухвалення: 2024-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 лютого 2024 року

м. Київ

справа №990/25/24

адміністративне провадження №П/990/25/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Гімона М.М.,

суддів: Дашутіна І.В., Пасічник С.С., Хохуляка В.В., Шишова О.О.,

перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Президента України про визнання протиправним та нечинним указу, зобов`язання утриматися від певних дій,

ВСТАНОВИВ:

31 січня 2024 року до Верховного Суду як суду першої інстанції надійшла позовна заява ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ; далі - позивач, ОСОБА_1 ) до Президента України (місцезнаходження: м. Київ, вул. Банкова, 11; далі - відповідач), направлена до суду поштою 29 січня 2024 року.

Позивач просить: визнати протиправним та нечинним Указ Президента України Зеленського Володимира Олександровича № 455/2023 від 28 липня 2023 року «Про внесення змін до деяких указів Президента України», який набрав чинності 29 липня 2023 року; зобов`язати Президента України утриматися від дій направлених на зміну релігійних святкових днів на користь будь якої релігійної організації чи церкви.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши матеріали позовної заяви в частині, суд встановив, що така не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.

Так, частиною першою статті 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Частиною п`ятою наведеної статті визначені вимоги, яким повинна відповідати позовна заява. Зокрема, в ній зазначаються: 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Під змістом позовних вимог розуміється, зокрема, визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити рішення (дії чи бездіяльність) суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Позовні вимоги мають бути сформульовані відповідно до встановлених законом способів захисту порушених прав (свобод, законного інтересу), в межах яких, як це встановлено частиною другою статті 9 КАС України, суд і розглядає позовну заяву. Отже, позовні вимоги в позовній заяві повинні відповідати критерію чіткості, відображати конкретну позицію позивача в адміністративному спорі, в тому числі і в частині обраного ним способу захисту порушеного права.

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності, зокрема Президента України, встановлені статтею 266 КАС України, відповідно до частини четвертої якої Верховний Суд за наслідками розгляду таких адміністративних справ може:

1) визнати акт Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України протиправним та нечинним повністю або в окремій його частині;

2) визнати дії чи бездіяльність Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України протиправними, зобов`язати Верховну Раду України, Президента України, Вищу раду правосуддя, Вищу кваліфікаційну комісію суддів України вчинити певні дії;

3) застосувати інші наслідки протиправності таких рішень, дій чи бездіяльності, визначені статтею 245 цього Кодексу.

Частиною другою статті 245 КАС України встановлено повноваження суду у разі задоволення позову, серед яких передбачено можливість прийняти рішення про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень, а також про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій.

1. За змістом позовної заяви позивач вважає, що Президент України втрутився у релігійні права громадян шляхом зміни дат святкування релігійних свят. На переконання позивача, це не відповідає історичним подіям, писання про які містяться в Євангелії від Луки і Матвія , спотворює реальні обставини. Крім того, така зміна дат святкування релігійних свят впливає на його звичний спосіб життя, сформований багаторічними звичаями і традиціями його сім`ї, а так само життя, звичаї і традиції сімей інших громадян.

Однак, як вбачається зі змісту оскаржуваного Указу Президента України ним внесено зміни до попередніх Указів щодо визначення святкових дат, які не є релігійними святами. У вказаному Указі не йде мова про такі свята як Водохреще, Різдво Христове та/або Різдво Івана Хрестителя (Івана Купала), незгода зі зміною дат святкування яких висловлена в позовній заяві. Здебільшого у позові ОСОБА_1 висловлює незгоду з останніми подіями в Україні щодо переходу на Новоюліанський календар, проте, яким чином це випливає саме з оскаржуваного Указу Президента України та/або конкретних дій Президента України у позовній заяві не наведено.

Водночас безпосередньо позивач зазначає, що перехід на Новоюліанський календар, який і спричинив зміну дат релігійних свят, відбувся на підставі рішень Православної церкви України, які передували прийняттю Президентом України спірного Указу. Тому є підстави вважати, що зміна оскаржуваним Указом деяких святкових днів була саме наслідком, а не передумовою зміни релігійних свят, дати яких з ними співпадали згідно з попередніми Указами, до яких внесено зміни.

Більш того, обґрунтовуючи протиправність оскаржуваного Указу, позивач посилається на порушення Президентом України норм Конституції України, однак, пункт 1 частини першої статті 266 КАС України і пункт 1 частини другої статті 19 КАС України, закріплюють, що спори щодо конституційності указів Президента України не віднесені як до повноважень Верховного Суду як суду першої інстанції, так і до юрисдикції адміністративних судів взагалі.

Зазначене у сукупності унеможливлює встановити взаємозв`язок між доводами позовної заяви і її вимогами, що об`єктивно впливає на вирішення питання про відкриття провадження у справі і потребує уточнень. Тому суд вважає за необхідне запропонувати позивачеві надати уточнену позовну заяву, в якій уточнити позовні вимоги та/або їх обґрунтування. Виклад обґрунтування має узгоджуватися з вимогами і визначеним переліком учасників справи, а вимоги - з повноваженнями Верховного Суду, якому як суду першої інстанції підсудні спори чітко визначеної категорії адміністративних справ.

2. Відповідно до частин першої і третьої статті 161 КАС України (в редакції, чинній на час подання позовної заяви - 29 січня 2024 року) до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У порушення зазначених вимог позивач не надав документа про сплату судового збору. Не повідомив позивач і про наявність підстав для звільнення його від сплати судового збору, відповідних документів також не подав.

Частиною другою статті 169 КАС України встановлено, що якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно з частиною другою статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною першою статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Станом на 01 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 3028 гривні.

У позовній заяві заявлено дві вимоги немайнового характеру, відповідно, сплаті за подання позовної заяви підлягає судовий збір в сумі 2422,40 грн (3028 грн х 0,4 х 2 вимоги)

Судовий збір за подання позовної заяви до Верховного Суду сплачується шляхом внесення або перерахування коштів за реквізитами:

Отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007

Код класифікації доходів бюджету - 22030102

Найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055)

Призначення платежу - 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний адміністративний суд) (назва суду, де розглядається справа).

Частиною першою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених КАС України, таку позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачеві десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення виявлених недоліків шляхом: 1) уточнення предмета спору, змісту позовних вимог, відповідного їх правового обґрунтування і викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача; 2) надати копії уточненої позовної заяви, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи; 3) надати документ про сплату судового збору у розмірі, встановленому Законом № 3674-VI, а у випадку наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, слід повідомити про такі і надати належним чином оформлений документ (його копію), підтверджуючий такі підстави.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків в порядку, визначеному цією ухвалою суду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі якщо недоліки позовної заяви не буде усунуто в зазначений строк, позовна заява повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

СуддіМ.М. Гімон І.В. Дашутін С.С. Пасічник В.В. Хохуляк О.О. Шишов