Справа № 240/2260/24
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2024-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 лютого 2024 року м. Житомир справа № 240/2260/24

категорія 106020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Попова О. Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправним та скасування наказу,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом, в якому просить:

- визнати протиправним висновок за результатами службового розслідування, призначеного наказом начальника ГУНІ в Житомирській області від 27.12.2023 №1419, в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;

- скасувати наказ ГУНП про застосування дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Житомирській області №2253 від 26.12.2023 «Про відрядження поліцейського ГУНП»;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Житомирській області №656 о/с від 29.12.2023 «По особовому складу» в частині переміщення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 слідчим (на період перебування старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 у відпустці по догляду за дитиною) слідчого відділення відділу поліції №1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, звільнивши з посади слідчого (на період перебування капітана поліції ОСОБА_3 у відпустці по догляду за дитиною) відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління цього ж Головного управління, з 30 грудня 2023 року.

- поновити старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУНП в Житомирській області з 30 грудня 2023 року.

Перевіряючи адміністративний позов на відповідність його вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України суд дійшов висновку, що він не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пільги щодо сплати судового збору, передбачені пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Пільга щодо сплати судового збору, перeдбaчeнa пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про оскарження дій та рішення про застосування дисциплінарного стягнення під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Враховуючи те, що вимога позивача про визнання протиправними дій Головного управління Національної поліції в Житомирській області в частині визнання протиправним та скасувати наказ ГУНП про застосування дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність; №2253 від 26.12.2023 «Про відрядження поліцейського ГУНП» та №656 о/с від 29.12.2023 «По особовому складу», не є вимогою про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі, оскільки підпадає під поняття щодо оскарження дій суб`єкта владних повноважень, тому позивач не звільнений від сплати судового збору за звернення до суду з такими позовними вимогами.

За таких обставин, з урахуванням позовних вимог, позивач має сплатити судовий збір за позовні вимоги про визнання дій протиправними та скасування наказів відповідача щодо застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" з 01.01.2024 установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 3028,00 грн.

Тобто, розмір судового збору за подання вказаного позову становить 1211,20 грн.

Як зазначалось раніше, позивач оскаржує три накази відповідача, а також висновок за результатами службового розслідування та просить поновити його на посаді.

Таким чином, вказана позовна заява містить чотири немайнові вимоги, а п`ята є похідною від них.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В свою чергу, позивачем до позовної заяви подано документ про сплату судового збору від 31.01.2024 у розмірі 1 211,0 грн., а тому йому слід доплатити судовий збір у розмірі 3 673,00 грн. (1 211,00 грн. * 4 вимоги немайнового характеру - 1 211,00 грн (сплачений судовий збір)).

За таких обставин, несплачений розмір судового збору (на момент подачі позову) становить 3 673,00 грн. (1 211,00 грн. * 4 вимоги немайнового характеру - 1 211,00 грн (сплачений судовий збір)) і має бути сплачений за такими реквізитами: Отримувач коштів: Житомирська міська отг 22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA4006797; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу*;101; РНОКПП позивача; Судовий збір, за позовом_____, Житомирський окружний адміністративний суд.

Суд також зазначає, що актуальна інформація щодо реквізитів для сплати судового збору також розміщена на офіційній електронній адресі (веб-порталі) Житомирського окружного адміністративного суду за посиланням: https://adm.zt.court.gov.ua/sud0670.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Проте, з пункту другого прохальної частини позовної заяви неможливо чітко встановити який саме наказ (номер, дата) оскаржується позивачем.

Окрім того, відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною четвертою статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частиною другою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

В позовній заяві позивач оскаржує наказ ГУНП про застосування дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність. Однак, вказаний наказ позивачем до матеріалів справи не надано.

Також, позивачем не надано доказів (письмового звернення, тощо) не можливості надання вказаного наказу до матеріалів справи.

Частиною 2 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Слід зазначити, що спірні відносини пов`язані з проходженням публічної служби, тому під час обчислення строку звернення до суду із позовом цієї категорії застосуванню підлягають саме положення КАС України, як норми спеціального процесуального закону.

Частиною 5 статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як зазначалося вище, позивачем оскаржуються, зокрема, наказ ГУНП в Житомирській області №2253 від 26.12.2023 «Про відрядження поліцейського ГУНП»; наказ ГУНП в Житомирській області №656 о/с від 29.12.2023 «По особовому складу», а також наказ ГУНП про застосування дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність (без дати та номера). В той же час з даним позовом до суду позивач звернувся 31.01.2024, тобто з порушенням строку, визначеного статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- документу про сплату судового збору у розмірі 3 673,00 грн за платіжними реквізитами для перерахування судового збору;

- належним чином завіреної копії наказу ГУНП про застосування дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність та відповідну кількість її копій для відповідачів та третіх осіб;

- клопотання (нового) про поновлення строку звернення до суду, вказавши підстави для поновлення строку та докази поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.Г. Попова