Справа № 488/3077/21
Суддя: Селіщева Л. І.
Дата ухвалення: 2024-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА
Справа № 488/3077/21
Провадження № 2-а/488/2/24 р.
РІШЕННЯ

Іменем України

07.02.2024 року м. Миколаїв

Корабельний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого судді Селіщевої Л.І.,

за участю секретаря судового засідання Волошиної Я.І.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області про оскарження постанови про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із даним адміністративним позовом, в обґрунтування якого вказав, що постановою серії МИ № 01470 від 13.08.2021 р., винесеною заступником начальника управління начальником відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Миколаївського районного управління ГУ ДСНА у Миколаївській області, він був притягнутий до адміністративної відповідальності за ст. 175 КУпАП, за якою на нього був накладений штраф у розмірі - 3 417,00 грн.

Вказана постанова мотивована тим, що позивач, будучи посадовою особою директором ТОВ «Міда-Інвест», здійснив порушення Правил пожежної безпеки України, затв. Наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., а саме:

-П. 1.1. розділу ІІІ територію будівлі не очищено від горючого сміття (дерев`яні піддони та пакети зі сміттям);

-П. 2.17 розділу ІІІ не надані документи на матеріали, якими оздоблено стелю на загальному коридорі другого поверху будівлі щодо показників пожежної безпеки;

-П. 2.22 розділу ІІІ будинки та інші об`єкти мають бути забезпечені адресними вказівниками (назва вулиці, номер будинку), встановленими на фасадах будівель або інших видних місцях і освітлюваними у темний час доби.

Вказану постанову позивач вважає безпідставною і такою, що була винесена з порушенням діючого законодавства через те, що у його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 175 КУпАП. Крім цього, позивач зазначив, що усі приміщення за адресою: АДРЕСА_1 були здані в оренду, про що він повідомив відповідача та надав перелік орендарів, а також надав сканкопії сертифікатів на матеріали, якими була оздоблена стеля загального коридору на другому поверсі будівлі.

Посилаючись на таке, позивач просив:

-скасувати постанову про адміністративне правопорушення серії МИ № 01470 від 13.08.2021 р., винесену заступником начальника управління начальником відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Миколаївського районного управління ГУ ДСНА у Миколаївській області.

Ухвалою судді від 25.08.2021 р. було відкрито провадження у справі та призначено її розгляд у спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач у судове засідання не з`явився, подав заяву про слухання справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, подав заяву про слухання справи у його відсутність, та відзив, у якому заперечував проти позову через його безпідставність та недоведеність.

Дослідивши надані сторонами письмові докази по справі, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення безсторонньо; добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом тощо.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує особі право на справедливий суд, яке включає в себе право на доступ до правосуддя.

У статті 1 Конституції України, Україна проголошується правовою державою.

Як будь-яка правова держава, Україна гарантує захист прав і законних інтересів людини та громадянина в суді шляхом здійснення правосуддя. Зобов`язання держави забезпечувати право кожної людини на доступ до ефективних і справедливих послуг у сфері юстиції та правосуддя закріплено як основоположні принципи в Конституції України, національному законодавстві та її міжнародних зобов`язаннях, у тому числі міжнародних договорах, стороною яких є Україна.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 62 Конституції України визначено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Із матеріалів справи вбачається, що постановою серії МИ № 01470 від 13.08.2021 р., винесеною заступником начальника управління начальником відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Миколаївського районного управління ГУ ДСНА у Миколаївській області, позивач по даній справі ОСОБА_1 був притягнутий до адміністративної відповідальності за ст. 175 КУпАП, за якою на нього був накладений штраф у розмірі - 3 417,00 грн.

Зі змісту вказаної постанови вбачається, що ОСОБА_1 є посадовою особою, відповідальною за протипожежний стан об`єкта, належного ТОВ «Міда-Інвест», і розташованого за адресою: м. Миколаїв, пр. Богоявленський 342/2, порушив вимоги Правил пожежної безпеки в Україні затв. Наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014 р., а саме: 20.07.2021 р. о 14.00, за вищевказаною адресою, було встановлено:

-територію будівлі не очищено від горючого сміття (дерев`яні піддони та пакети зі сміттям) - п. 1.1. розділу ІІІ Правил пожежної безпеки ;

-не надані документи на матеріали, якими оздоблено стелю на загальному коридорі другого поверху будівлі щодо показників пожежної безпеки - п. 2.17 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки ;

-будівлю не забезпечено адресними вказівниками (назва вулиці, номер будинку), встановленими на фасадах будівель або інших видних місцях і освітлюваними у темний час доби - п. 2.22 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки.

За вказане позивач був притягнутий до адміністративної відповідальності за ст. 175 КУпАП, за якою на нього був накладений штраф у розмірі - 3 417,00 грн.

Відповідно до ст. 175 КУпАП порушення встановлених законодавством вимог пожежної та техногенної безпеки, а також використання протипожежної, аварійно-рятувальної або іншої спеціальної техніки або засобів протипожежного захисту не за призначенням - тягне за собою накладення штрафу на громадян від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб та фізичних осіб-підприємців - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зі змісту ст. 175 КУпАП вбачається, що об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері забезпечення пожежної безпеки. Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає у порушенні встановлених законодавством України вимог пожежної безпеки, а також використанні пожежної техніки та засобів пожежогасіння не за призначенням. Склад правопорушення, що передбачає використання пожежної техніки та засобів пожежогасіння не за призначенням є матеріальним, суб`єкт адміністративного проступку - як громадяни, так і посадові особи. При цьому суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Відповідно до ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки є невід`ємною складовою діяльності держави щодо захисту життя та здоров`я людини, майна і навколишнього природного середовища від пожеж.

Діяльність із забезпечення пожежної безпеки та запобігання пожежам є складовою діяльності посадових осіб і працівників суб`єктів господарювання. Зазначена вимога встановлюється у трудових договорах (контрактах), посадових інструкціях, статутах і положеннях.

Забезпечення пожежної безпеки покладається на власника (власників) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна або наймачів (орендарів) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна, якщо це обумовлено договором найму (оренди), а також на керівника (керівників) суб`єкта господарювання, а щодо фізичних осіб - підприємців - особисто.

Власники земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна або наймачі (орендарі) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна, керівники суб`єктів господарювання та їх працівники (робітники), що порушують (не виконують) встановлені законодавством вимоги пожежної безпеки, несуть відповідальність відповідно до закону.

У договорі про передачу в найм (оренду) об`єкта нерухомого майна повинні визначатися права та обов`язки сторін щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальність за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті найму (оренди).

Згідно з п.п. 1-4, ч.1 ст. 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" № 877-V від 05.04.2007 р. (далі Закон № 877-V) , - планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок. Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року. Плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинні містити дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення. Протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб`єкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається.

Відповідно до п. 8 ч.1 ст.5 Закону № 877-V органи державного нагляду (контролю) щороку визначають перелік суб`єктів господарювання, які підлягають плановим заходам державного нагляду (контролю) у плановому періоді, та не пізніше 15 жовтня року, що передує плановому, забезпечують внесення відомостей про таких суб`єктів господарювання до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) для автоматичного виявлення нею суб`єктів господарювання, які підлягають комплексним плановим заходам державного нагляду (контролю).

Частиною 4 ст.5 Закону № 877-V визначено, що органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу. Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю). Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

Згідно з ч.1 ст.7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Частиною 2 ст.7 Закону № 877-V визначено, що на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Відповідно до ч.ч. 4-5 ст.7 Закону № 877-V, - посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу. Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

У своєму відзиві представник відповідача вказував, що у період з 20.07.2021 р. по 26.07.2021 р. уповноваженими посадовими особами відповідача проводився плановий захід додержання (виконання) вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки ТОВ «Міда-Інвест», що розташоване по пр. Богоявленському 342/2 у м. Миколаєві. Підставою для цієї перевірки стали: наказ ГУ ДСНС України у Миколаївській області від 08.12.2020 р. № 496 та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) № 548 від 20.07.2021 р.

Проте матеріалів, які б доводили відповідність цієї перевірки вищенаведеним положенням закону, представником відповідача не надано, через що суд позбавлений можливості дати оцінку цій перевірці та дотримання відповідачем порядку її проведення.

Як вже судом зазначено вище, за наслідками планової перевірки, посадовою особою відповідача відносно позивача по даній справі ОСОБА_1 , був складений протокол про адміністративне правопорушення серії МП № 014700 від 30.07.2021 р., за ст. 175 КУпАП.

Статтею 254 КУпАП визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Зі змісту протоколу МП № 014700 від 30.07.2021 р. вбачається, що він був складений у відсутність ОСОБА_1 , і копію протоколу йому було направлено рекомендованим листом. У протоколі було повідомлено про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно позивача відбудеться 13.08.2021 р. о 15 год. 00 хв.

Із матеріалів справи вбачається, що 12.08.2021 р. позивач надав відповідачу заяву про відкладення розгляду адміністративної справи за № 12/08 від 12.08.2021 р. через перебування у відрядженні та неможливість з`явитися на розгляд, та просив забезпечити виклик свідків, вказаних у протоколі.

Крім цього, судовим розглядом встановлено, що листом № 03/06/1 від 03.06.2021 р. позивач повідомив відповідача про те, що належне ТОВ «Міда-Інвест» нерухоме майно по пр. Богоявленському 342/2, передано в оренду, з поіменним списком орендарів. Також повідомив, що однією з умов передання приміщення в оренду є певні обов`язки орендарів, зокрема, здійснювати заходи протипожежної безпеки, і відповідати за невиконання вимог законодавства у сфері протипожежної безпеки.

Судовим розглядом також встановлено, що 02.08.2021 р. електронною поштою позивач направив на адресу головного інспектора ГУ ДСНС у Миколаївській області Данілкіної О.С. сканкопії сертифікатів на матеріали, якими оздоблена стеля приміщення.

Дане підтверджується наявними у матеріалах справи довідкою (а.с. 10), листом (а.с. 11), копіями сертифікатів та висновку (а.с. 12-18).

Однак клопотання позивача про відкладення розгляду справи посадовою особою відповідача не було враховано і розглянуто справу у його відсутність, чим порушено приписи ч. 1 ст. 268 КУпАП, згідно якої справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд вважає необхідним зазначити, що особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності складу адміністративного правопорушення.

Частиною 2 ст. 33 КУпАП передбачено, що при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.

Так, відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Згідно з п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно частини 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно положень ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Проте, заперечуючи проти позову, відповідач по даній справі, у порушення вимог ст. 77 КАС України, не подав до суду жодного належного та допустимого доказу, який би підтвердив його заперечення та відповідно, правомірність притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Крім цього, при розгляді справи відповідачем не враховано надані позивачем письмові докази, та не надана їм належна оцінка, що суперечить приписам ст. 252 КУпАП України.

Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено належними та допустимими доказами правомірність винесеної відносно позивача постанови, а також наявності у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 175 КУпАП.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

- залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

- скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

- скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

- змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

З урахуванням вищевикладеного, суд знаходить адміністративний позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 5-6; 8-9, 11, 241 - 245, 250, 293, 295 КАС України, -

В и р і ш и в :

Адміністративний позов задовольнити.

Постанову серії МИ № 014700, винесену заступником начальника управління начальником відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Миколаївського районного управління ГУ ДСНА у Миколаївській області, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 175 КУпАП скасувати, справу про адміністративне правопорушення - закрити.

Рішення може бути оскаржено протягом 10 днів з дня його проголошення до П`ятого апеляційного адміністративного суду. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Л.І. Селіщева