Справа № 755/376/24
Суддя: Хромова О. О.
Дата ухвалення: 2024-02-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №:755/376/24
Провадження №: 2-а/755/16/24
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"07" лютого 2024 р. Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., перевіривши виконання вимог статей 160, 161 КАС України у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в місті Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до старшого лейтенанта поліції Управління патрульної поліції в місті Києві Потапова Д.С. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями позов передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 15 січня 2024 року адміністративний позов ОСОБА_1 до старшого лейтенанта поліції Управління патрульної поліції в місті Києві Потапова Д.С. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення залишено без руху з тих підстав, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України.

Позивачу встановлено строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали, шляхом подання суду адміністративного позову у новій редакції із зазначенням належного відповідача, клопотання про поновлення строку звернення до суду, а також надання якісної копії оскаржуваної постанови.

В адміністративному позові ОСОБА_1 зазначив, що у зв`язку із тимчасовим проживання у

м. Ізмаїл Одеської області просить здійснювати листування, серед іншого, на електронну пошту « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва доставлено до електронної скриньки позивача 16 січня 2024 року о 10-06 годині.

02 лютого 2024 року позивач подав заяву про усунення недоліків позовної заяви, тобто з порушенням встановленого судом строку.

Стосовно дотримання позивачем строку для усунення недоліків позовної заяви суд зазначає таке.

Частиною шостою статті 251 КАС України передбачено, що днем вручення судового рішення є:

1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно із частинами першою та другою статті 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Наведеною процесуальною нормою чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 44 КАС України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

У позовній заяві ОСОБА_1 міститься клопотання про розгляд справи без участі позивача та здійснення обміну документами на електронну адресу, що вказана в позовній заяві. Клопотання обґрунтовано відсутністю позивача за зареєстрованим місцем проживання та неможливістю отримувати поштову кореспонденцію.

При цьому, відомостей про наявність електронного кабінету в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд» позивачем не вказано.

У зв`язку із наявністю окремої заяви позивача про здійснення листування за допомогою електронної скриньки, ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 15 січня 2024 року про залишення адміністративного позову без руху направлено позивачу на вказану в заяві та у позовній заяві електронну адресу, за допомогою засобів електронного зв`язку - поштової скриньки « ІНФОРМАЦІЯ_1 » - без використання підсистеми ЄСІТС «Електронний суд».

Крім того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України»

від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Відповідно до довідки про доставку електронного листа від 16 січня 2024 року, що міститься в матеріалах справи, ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 15 січня 2024 року доставлено до електронної скриньки позивача 16 січня 2024 року о 10-06 годині.

Крім того, ухвала про залишення позову ОСОБА_1 без руху від 15 січня 2024 року була своєчасно внесена до Єдиного державного реєстру судових рішень, де оприлюднена 16 січня 2024 року, а тому позивач у вільному доступі мав можливість ознайомитись з її змістом.

Таким чином, позивача належним чином і своєчасно повідомлено про залишення його позову без руху. Суд також враховує, що заява про усунення недоліків адміністративного позову направлена на адресу Дніпровського районного суду міста Києва з електронної пошти позивача - «ІНФОРМАЦІЯ_1». Крім того, дана електронна адреса зазначена і в новій редакції адміністративного позову, що свідчить про те, що позивач такими засобами листування користується.

Крім того, всупереч вимогам ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 15 січня

2024 року позивачем не додано до позовної заяви у новій редакції якісної копії оскаржуваної постанови.

Надані позивачем копії постанов, які долучені до позовної заяви та позовної заяви у новій редакції, є неякісними, нечитабельними та не підлягають візуалізації. Долучені постанови неможливо прочитати та ознайомитися із їх змістом, задля перевірки обґрунтованості заявлених позовних вимог на підставі частини другої статті 79 КАС України.

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 77 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

ОСОБА_1 не зазначає про те, чи звертався він саме до відповідача - Управління патрульної поліції міста Києва, із заявою про отримання копії оскаржуваної постанови, при цьому вдруге надає нечитабельну копію оскаржуваної постанови, отриману від державного виконавця.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Прецедентна практика Європейського Суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Із цього приводу прецедентними є рішення Європейського Суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

За наслідками розгляду позовної заяви, суд дійшов висновку про невідповідність поданої заяви вимогам, які пред`являються до позовної заяви, та, як наслідок, про неусунення недоліків.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивач не усунув вказані в ухвалі недоліки. Також позивачем не дотримано строків виконання таких вимог, встановлених ухвалою про залишення позову без руху.

Вказані обставини є підставою для повернення позовної заяви позивачу, в порядку визначеному частиною четвертою статті 169 КАС України.

При цьому враховано позицію Великої Палати Верховного Суду у постанові від 20 січня

2021 року № 9901/258/20 (11-331заі20) про те, що повернення позовної заяви через те, що позивач не виконав вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та не усунув недоліків такої заяви, обмежує гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції право на доступ позивача до суду, але не порушує цього права і не нівелює його суті. Зазначене повернення позовної заяви забезпечує юридичну визначеність у правовідносинах суду з позивачем, який не виконав вимог чинної ухвали.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 294 КАС України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в місті Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, - вважати такою, що не подана, та повернути заявнику.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду через Дніпровський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя О.О. Хромова