Справа № 280/1033/24
Суддя: Семененко Марина Олександрівна
Дата ухвалення: 2024-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

06 лютого 2024 року Справа № 280/1033/24 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Семененко М.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (далі відповідач), в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними дії відповідача щодо відмови в підготуванні та наданні оновленої довідки ОСОБА_2 про розмір грошового забезпечення для проведення з 03.05.2019 перерахунку основного розміру пенсії з урахуванням щомісячної індексації, що фактично нарахована, виплачена за прирівняною посадою у березні 2019 року;

- зобов`язати відповідача скласти та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 03.05.2019, відповідно до статей 43,63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-ХІІ, постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704, із обов`язковим зазначенням відомостей про розмір основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень), премії та суми щомісячної індексації, що фактично виплачені за прирівняною посадою у березні 2019 року, для проведення з 03.05.2019 перерахунку основного розміру пенсії ОСОБА_1 ..

Відповідно до ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтею 161 КАС України, з пропуском встановленого строку звернення до адміністративного суду, з огляду на таке.

Відповідно до п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається, крім іншого, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивач просить зобов`язати відповідача скласти та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в запорізькій області нову довідку про розмір його грошового забезпечення станом на 03.05.2019, водночас в обґрунтуванні позовних вимог посилається на те, що він звертався до відповідача із заявою, в якій просив підготувати та направити нову уточнюючу довідку станом на 05.03.2019.

Отже, позивачу необхідно уточнити дату, з якої на його думку відбулось порушення його права у спірних правовідносинах.

Крім того, відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

При цьому, обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Законодавче обмеження строку звернення до суду з позовом, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду з відповідним позовом.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Позивач заявляє про порушення свого права відповідачем та просить суд зобов`язати відповідача скласти та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області нову довідку про розмір грошового забезпечення позивача станом на 03.05.2019, при цьому позивач дізнався про порушення своїх прав, про що зазначив а позовній заяві ще 18.06.2021, однак позов подано до суду лише 01.02.2024.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 24.12.2020 у справі №510/1286/16-а сформулювала правовий висновок, згідно з яким норми статті 87 Закону України Про пенсійне забезпечення від 05.11.1991 №1788-XII, статті 46 Закону України Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування №1058-ІV і статей 51, 55 Закону Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб від 09.04.1992 №2262-XII (щодо необмеження будь-яким строком невиплаченої пенсіонерові суми пенсії) підлягають застосуванню у справах за позовами про оскарження бездіяльності, дій та/або рішень суб`єкта владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку пенсійних виплат виключно за наявності таких умов: 1) ці суми мають бути нараховані пенсійним органом; 2) ці суми мають бути не виплаченими саме з вини держави в особі пенсійного органу.

У постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав зазначила, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

У постанові від 13.07.2023 у справі № 200/10431/21 Верховний Суд сформулював правову позицію, відповідно до якої пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових. Отже, з дня отримання (неотримання, припинення) пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія, вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Застосовуючи наведені правові висновки Верховного Суду до обставин даної справи, слід зазначити, що позивач заявив публічно-правовий спір, який виник у зв`язку із незазначенням відповідачем в довідці про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, розміру індексації станом на 2019 рік.

Водночас, з доданих до позову письмових доказів вбачається, що зі змістом відповідної довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії №564 від 18.06.2021, яка не містила інформації про розмір індексації станом на 2019 рік, позивач був ознайомлений у червні 2021 року, водночас, позов подано до суду 01.02.2024, тобто з пропуском шестимісчного строку з моменту, коли позивач дізнався про порушення своїх прав.

Крім того, за даними Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що позивач звертався до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області, в якому просив, крім іншого, зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області перерахувати йому пенсію з 01 січня 2018 року без обмеження максимальним розміром на підставі довідки Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області від 18 червня 2021 року №564 про розмір грошового забезпечення, з урахуванням зазначених у ній складових грошового забезпечення. При цьому, рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 23.12.2021 у справі №280/10311/21 позов було задоволено частково та зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області перерахувати пенсію ОСОБА_1 з 01 квітня 2019 року на підставі довідки Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області від 18 червня 2021 року №564 про розмір грошового забезпечення, з урахуванням зазначених у ній складових грошового забезпечення, та здійснити виплату, з урахуванням раніше виплачених сум.

Наведене також підтверджує, що позивачу був відомий зміст відповідної довідки, а тому він не міг не знати про невключення до неї інформації про індексацію грошового забезпечення у 2019 році.

При цьому, посилання позивача на те, що він дізнався про порушення своїх прав в частині не зазначення в довідці розміру індексації з соціальних мереж, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки позивачем не доведено, що він не міг дізнатися про порушення свого права під час ознайомлення зі змістом відповідної довідки й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів.

Крім того, додані до позову матеріали не містять відомостей про вчинення позивачем будь-яких активних дій, спрямованих на захист права, яке позивач вважає порушеним, протягом періоду часу з дати отримання ним довідки №564 від 18.06.2021 до дати звернення до суду з даним позовом.

Частиною 6 ст.161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Керуючись ст.ст.161, 169, 171, 241, 243, 248, КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом подання до суду

- позовної заяви відповідно до кількості учасників справи, у якій необхідно уточнити дату, з якої на думку позивача відбулось порушення його прав у спірних правовідносинах;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунені у встановлений судом строк, суд повертає позовну заяву у відповідності до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.О. Семененко