Справа № 280/9109/23
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2023-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2023 року Справа № 280/9109/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Максименко Л.Я.

за участю секретаря судового засідання П`яниди Б.В.

представника позивача - Верещагіна М.В.

представника відповідача 1 Смикової А.В.

представника відповідача 2 - Кріль Ю.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовною заявою Підприємства ЮРИДИЧНА ФІРМА ОВ ГРОМАДСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ВСЕУКРАЇНСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСТЮ УКРАЇНИ (69006, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Північне Шосе, буд. 3г, кім. 3-16, )

до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, б. 166, ), Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, б. 168, )

про стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Підприємство «ЮРИДИЧНА ФІРМА ОВ» ГРОМАДСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ «ВСЕУКРАЇНСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСТЮ УКРАЇНИ» (далі позивач) звернулось із позовною заявою до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач 1), Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області (далі відповідач 2), в якій позивач просить суд стягнути з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області на користь Підприємства «Юридична фірма ОВ» громадської організації «Всеукраїнська організація союз осіб з інвалідністю України» пеню у розмірі 686 801,52 (шістсот вісімдесят шість тисяч вісімсот одна гривня, 52 коп.) грн. за період з 06.04.2023 року по 16.10.2023 року за неповернуте бюджетне відшкодування ПДВ за податковий період - червень 2019 року.

В обґрунтування позову посилається на те, що у встановлені законом строки, проведення зарахування грошових коштів на розрахунковий рахунок позивача у розмірі 4 598 330,00 грн. бюджетного відшкодування ПДВ за податковий період червень 2019 року здійснено не було. Вказує, що після спливу законодавчо визначеного строку для проведення зарахування грошових коштів на розрахунковий рахунок позивача, відповідна сума відшкодування ПДВ набула статусу заборгованості, що стало підставою для нарахування пені. Зазначає, що Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 17.08.202 у справі №908/1719/21 (908/778/23) ЗП/280/15/23 позовні вимоги Підприємства «ЮРИДИЧНА ФІРМА ОВ» ГРОМАДСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ «ВСЕУКРАЇНСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСТЮ УКРАЇНИ» задоволено, стягнуто з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області 695 276,50 грн. пені за неповернуте бюджетне відшкодування з ПДВ за червень 2019 року. Оскільки бюджетне відшкодування з ПДВ за червень 2019 року позивачу так виплачено не було, останній просить стягнути пеню за період з 06.04.2023 по 16.10.2023 в сумі 686 801,52 грн. Просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Головне управління ДПС у Запорізькій області позовні вимоги не визнало. У відзиві від 30.11.2023 вх.№ 53358 посилається на те, що положеннями п.200.23 ст.200 ПК України передбачено, що положення другого речення абзацу першого цього пункту не застосовується у разі, якщо така заборгованість зумовлена виникненням форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у зв`язку із введенням воєнного, надзвичайного стану. Також вказує, що згідно п.200.23 ст.200 ПК України строк нарахування пені обмежується датою погашення заборгованості бюджету з відшкодування ПДВ. Оскільки заборгованість не погашена, відповідач вважає, що наведений позивачем розрахунок є передчасним. Крім того, зазначає, що до 01.08.2023, в силу положень п. 102.9 ст.102 ПК України, перебіг строків передбачених податковим законодавством був зупинений, у тому числі й строк щодо нарахування пені. Відтак, відповідач 1 вважає, що пеня має нараховуватись за період з 01.08.2023 по 16.10.20233 та розмір її становить 246 420,10 грн. На підставі викладеного, просить відмовити у задоволенні позову.

Головне управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області у відзиві від 07.12.2023 вх.№53626 позовні вимоги також не визнало. Посилається на те, що відповідно до наданих повноважень органи Державної казначейської служби України не приймають самостійних рішень щодо перерахування пені, нарахованої на суму заборгованості бюджету з відшкодування податку на додану вартість, а здійснюють таке перерахування лише за рішенням суду. Також вказує, що згідно з Довідником відповідності символу звітності коду класифікації доходів бюджету, аналітичний рахунок за субрахунком 3130 відкривається для бюджетного відшкодування податку на додану вартість грошовими коштами. Оскільки такий рахунок відкривається в Державній казначейській службі Україні на ім`я Головного управління, а не в Головному управлінні, то позовна вимога щодо стягнення з Державного бюджету України через Головне управління пені є некоректною. Загалом вважає, що Головне управління не порушувало прав позивача по цій справі, а тому не повинно відповідати власними коштами за бездіяльність інших органів державної влади. Просить врахувати вказані пояснення при розгляді справи.

Ухвалою суду від 06.11.2023 вищевказану позовну заяву залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою суду від 14.11.2023 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі №280/9109/23 та призначено підготовче судове засідання на 11.12.2023.

Ухвалою суду від 23.11.2023 забезпечено участь представника позивача у підготовчих та судових засіданнях в режимі відеоконференцзв`язку.

Протокольною ухвалою суду від 11.12.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 27.12.2023.

У судовому засіданні представники сторін у справі підтримали свої вимоги та заперечення.

27.12.2023 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши думку сторін, суд встановив наступне.

17 липня 2019 року позивачем подано до ГУ ДПС у Запорізькій області Податкову декларацію з ПДВ за звітний (податковий) період - червень 2019 року, разом з додатком № 3 «Розрахунок суми бюджетного відшкодування (Д3)» та додатком № 4 «Заява про повернення суми бюджетного відшкодування та/або суми коштів на рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість та/або врахування реєстраційної суми платника податку, що реорганізується, в обрахунку реєстраційної суми правонаступника (Д4)». В заяві про повернення суми бюджетного відшкодування позивач просив повернути на поточний рахунок платника податку бюджетне відшкодування ПДВ в сумі 4 598 330, 00 грн.

ГУ ДПС у Запорізькій області проведена документальна позапланова виїзна перевірка Підприємства «Юридична фірма ОВ» з питань достовірності нарахування від`ємного значення з ПДВ за червень 2019 року, за результатами якої складено акт від 20.09.2019 № 21/08-01-04-02/30176950 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки «ЮРИДИЧНА ФІРМА «ОВ», код за , з питання достовірності нарахування від`ємного значення з податку на додану вартість за червень 2019 р.».

За висновками акту перевірки підприємством було порушено -п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 ПК України, а саме завищено суму від`ємного значення, що підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку (р.20.2.1) на суму 4 598 330,00 грн та завищено від`ємне значення з ПДВ за червень 2019 року, яке включається до складу податкового кредиту наступного звітного періоду (р.21), на суму 73 718,00 грн.

21 жовтня 2019 року ГУ ДПС у Запорізькій області було прийнято рішення про зменшення суми бюджетного відшкодування з ПДВ в сумі 4 598 330,00 грн та застосування штрафної (фінансової) санкції (штрафу) в розмірі 1 149 582,50 грн (податкове повідомлення -рішення № від 21.10.2019 за формою «В1»); зменшення розміру від`ємного значення суми ПДВ на суму 73 718,00 грн (податкове повідомлення - рішення № від 21.10.2019 за формою «В4»).

30 вересня 2021 року Рішенням Господарського суду Запорізької області у справі № 908/1719/21(908/2090/21) скасовано податкові повідомлення-рішення № від 21.10.2019 та № від 21.10.2019 та зобов`язано податкові органи внести відповідну інформацію до Реєстру бюджетного відшкодування ПДВ.

10 лютого 2022 року Постановою Центрального апеляційного господарського суду у справі № 908/1719/21(908/2090/21) залишено в силі Рішення Господарського суду Запорізької області від 30.09.2021 у справі № 908/1719/21(908/2090/21) в частині скасування податкових повідомлень - рішень № від 21.10.2019 за формою "В1" та № від 21.10.2019 за формою "В4".

27 липня 2022 року Постановою Верховного Суду у справі № 908/1719/21(908/2090/21) касаційну скаргу податкового органу залишено без задоволення.

Постанова Центрального апеляційного господарського суду від 10.02.2022 у справі № 908/1719/21 (908/2090/21) була направлена засобами поштового зв`язку на адресу ГУ ДПС у Запорізькій області та отримана останнім 22.03.2022, що було встановлено судом під час розгляду справи № 908/1719/21(908/852/22).

З огляду на положення ст.200 ПК України позивач вважає, що ГУ ДПС у Запорізькій області зобов`язане було у строк до 23.03.2022 внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування Підприємства «ЮРИДИЧНА ФІРМА ОВ» ГРОМАДСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ «ВСЕУКРАЇНСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСТЮ УКРАЇНИ» у розмірі 4 598 330,00 грн. за податковий період червень 2019 року.

10.03.2023 Підприємство «ЮРИДИЧНА ФІРМА ОВ» ГРОМАДСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ «ВСЕУКРАЇНСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСТЮ УКРАЇНИ» звернулось до суду про стягнення пені за час затримки відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 695 267,50 грн. за період з 29.09.2022 по 05.04.2023 (189 днів).

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 17.08.202 у справі №908/1719/21 (908/778/23) ЗП/280/15/23 позовні вимоги Підприємства «ЮРИДИЧНА ФІРМА ОВ» ГРОМАДСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ «ВСЕУКРАЇНСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСТЮ УКРАЇНИ» задоволено, стягнуто з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області 695 276,50 грн. пені за неповернуте бюджетне відшкодування з ПДВ за червень 2019 року.

Оскільки бюджетне відшкодування з ПДВ за червень 2019 року позивачу так виплачено не було, останній звертається із вказаною позовною заявою щодо нарахування пені за період з 06.04.2023 по 16.10.2023 в сумі 686 801,52 грн.

Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, дослідивши надані позивачем та відповідачем докази, суд приходить до наступних висновків.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також, відповідальність за порушення податкового законодавства встановлені Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Відповідно до пункту 200.15 статті 200 ПК України після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду контролюючий орган на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.

Згідно з п. 200.12 ст. 200 ПК України зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат: а) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення перевірки, в разі, якщо контролюючим органом внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про відсутність порушень під час такої перевірки; б) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату початку та закінчення проведення перевірки даних, зазначених у податковій декларації або уточнюючому розрахунку, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна); в) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для складення акта перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату складення акта перевірки; г) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату та номер податкового повідомлення-рішення; ґ) з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.

У випадках, передбачених підпунктами "б" і "в" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування в автоматичному режимі на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

У випадках, передбачених підпунктами "а", "г" і "ґ" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України".

На підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, після дня набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування перераховує таку суму з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, протягом п`яти операційних днів (п. 200.13 ст. 200 ПК України).

Механізм ведення інформаційного ресурсу Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість визначений Порядком ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25.01.2017 № 26 (далі - Порядок № 26).

Вказані норми статті 200 ПК України узгоджуються з пунктами 6, 7, 11, 12 Порядку № 26.

Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення заяв до Реєстру (п. 6 Порядку № 26).

Інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі органом ДФС на наступний робочий день після виникнення такого випадку. Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду орган ДФС на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку (п. 7 Порядку № 26).

Відповідно до п. 12 Порядку № 26, узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу Казначейства для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі та перераховується органом Казначейства у строки, передбачені пунктом 200.13 статті 200 Податкового кодексу України, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.

При цьому органу Казначейства стають доступними для виконання узгоджені суми бюджетного відшкодування, зазначені в Реєстрі, які підлягають поверненню.

Казначейство здійснює бюджетне відшкодування на підставі даних Реєстру, що містяться в інформаційному ресурсі Мінфіну, а також з урахуванням вимог Бюджетного кодексу України та пункту 55 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України (п. 14 Порядку № 26).

Відповідно до пункту 200.23 статті 200 ПК України, суми податку, не відшкодовані платникам протягом визначеного цією статтею строку, вважаються заборгованістю бюджету з відшкодування податку на додану вартість. На суму такої заборгованості нараховується пеня на рівні 120 відсотків облікової ставки Національного банку України, встановленої на момент виникнення пені, протягом строку її дії, включаючи день погашення. Положення другого речення абзацу першого цього пункту не застосовується у разі, якщо така заборгованість зумовлена виникненням форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у зв`язку із введенням воєнного, надзвичайного стану.

Аналіз викладених норм свідчить, що держава в особі відповідних державних органів, виконуючи певний комплекс дій, зобов`язана повернути платнику суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість протягом законодавчо встановленого строку після дня набуття відповідною сумою статусу узгодженої. Якщо ж протягом згаданого строку необхідних дій для відшкодування податку здійснено не було, невідшкодовані суми перетворюються на бюджетну заборгованість, на яку в силу положень пункту 200.23 статті 200 ПК України нараховується пеня.

Передумовою початку нарахування пені є невиконання контролюючим органом обов`язку з виплати заборгованості з відшкодування податку на додану вартість протягом строку, визначеного статтею 200 ПК України.

Нарахування пені пов`язується саме із недотриманням суб`єктами владних повноважень положень статті 200 ПК України, яка визначає, зокрема, комплекс дій, необхідних для своєчасного повернення сум бюджетної заборгованості з податку на додану вартість.

Наведений юридичний факт, у свою чергу, зумовлює виникнення фінансових правовідносин між боржником в особі держави та кредитором - платником податків, права якого порушені саме внаслідок несплати йому відповідної суми.

Відтак, позивач набув право на отримання відповідно до пункту 200.23 статті 200 ПК України пені на суму бюджетної заборгованості з податку на додану вартість.

На підставі п. 200.23 ст. 200 ПК України, позивач просить стягнути пеню за період з 06.04.2023 по 16.10.2023.

Сума пені розраховується за формулою: П = Сз х О (НБУ) х В / R х К (дн) де:

П - сума пені, що нараховується на бюджетну заборгованість з ПДВ;

Сз - фактично непогашена сума бюджетної заборгованості з ПДВ;

О (НБУ) - облікова ставка НБУ на момент виникнення пені (%);

В - коефіцієнт, що складає 120 % облікової ставки НБУ, встановленої на момент виникнення пені протягом строку її дії, включаючи день погашення;

R - кількість днів у календарному році;

К (дн) - кількість календарних днів прострочення у сплаті, включаючи день сплати.

Таким чином, сума пені становить:

- за період з 06.04.2023 року по 27.07.2023 року коли облікова ставка НБУ становила 25%:

Сума пені = (4 598 330,00 грн. (сума заборгованості) * 25% (облікова ставка НБУ) * 120% * 113 (кількість днів прострочення)) : 365 днів = 427 077,77 грн.

- за період з 28.07.2023 року по 14.09.2023 року коли облікова ставка НБУ становила 22%:

Сума пені = (4 598 330.00 грн. (сума заборгованості) * 22% (облікова ставка НБУ) * 120% * 49 (кількість днів прострочення)) : 365 днів = 162 969,85 грн.

- за період з 15.09.2023 року по 16.10.2023 року коли облікова ставка НБУ становила 20%:

Сума пені = (4 598 330,00 грн. (сума заборгованості) * 20% (облікова ставка НБУ) * 120% * 32 (кількість днів прострочення)): 365 днів = 96 753,90 грн.

Всього пені за період з 06.04.2023 року по 16.10.2023 року: 686 801,52 грн.

Відповідно до частини 1 статті 43 Бюджетного кодексу України від 08.07.2010 № 2456-VI, при виконанні державного бюджету і місцевих бюджетів застосовується казначейське обслуговування бюджетних коштів. Казначейство України забезпечує казначейське обслуговування бюджетних коштів на основі ведення єдиного казначейського рахунку, відкритого у Національному банку України.

Згідно із частиною 1 статті 25 Бюджетного кодексу України, казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Також пунктом 4 «Положення про Державну казначейську службу України», затвердженого постановою КМУ від 15.04.2015 № 215, казначейство відповідно до покладених на нього завдань та в установленому законодавством порядку здійснює бюджетне відшкодування податку на додану вартість, а також безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів або боржників на підставі рішення суду.

Відповідно до частини першої статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожна юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Європейський суд з прав людини наголошував, що поняття «майно» у першій частині статті 1 Першого протоколу до Конвенції має автономне значення, яке не обмежується правом власності на речі матеріального світу та не залежить від формальної класифікації, прийнятої у національному законодавстві: деякі інші права та інтереси, що становлять активи, також можуть розглядатися як «майнові права», а отже, як «майно» (див. mutatis mutandis рішення у справі «Бейелер проти Італії» від 05 січня 2000 року) (Beyeler v. Italy, заява № 33202, § 100)).

ЄСПЛ у рішенні у справі «Інтерсплав проти України» від 09 січня 2007 року зазначив, що юридична особа-платник ПДВ мала достатньо підстав сподіватись на відшкодування цього податку, так само як і на компенсацію за затримку його виплати, та встановив, що заявник мав захищений статтею 1 Першого протоколу до Конвенції майновий інтерес (Intersplav v. Ukraine, заява № 803/02, § 31-32). ЄСПЛ констатував порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції у справі з огляду на постійні затримки відшкодування і компенсації ПДВ у поєднанні із відсутністю ефективних засобів запобігання або припинення такої адміністративної практики, та зазначив, що і стан невизначеності щодо часу повернення коштів заявника порушували «справедливий баланс» між вимогами публічного інтересу та захистом права на мирне володіння майном (§ 40).

Оскільки податкове законодавство передбачає право позивача на повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ, тому позивач у цій справі має майновий інтерес щодо відшкодування з бюджету ПДВ та нарахованої на суму заборгованості пені, які охоплюються поняттям «майно» в аспекті частини першої статті 1 Першого протоколу до Конвенції.

Верховенство права, як основоположний принцип адміністративного судочинства, визначає спрямованість судочинства на досягнення справедливості та надання ефективного захисту.

Статтею 13 (право на ефективний засіб юридичного захисту) Конвенції передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Відтак ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Велика Палата Верховного Суду, ухвалюючи постанову від 12.02.2019 у справі № 826/7380/15, дійшла висновку про те, що такі способи захисту як зобов`язання контролюючого органу надати висновок про підтвердження заявленої платником податків суми бюджетного відшкодування або внести заяву товариства до Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування не призведуть до ефективного відновлення права платника податків. Ефективним способом захисту, який забезпечить поновлення порушеного права платника податків, є стягнення з Державного бюджету України на користь суб`єкта господарювання заборгованості бюджету із відшкодування податку на додану вартість та пені, нарахованої на суму такої заборгованості.

Щодо посилань відповідача 1 на положення абз. 2 п. 200.23 ст. 200 ПК України згідно до якого положення другого речення абзацу першого цього пункту не застосовується у разі, якщо така заборгованість зумовлена виникненням форс - мажорних обставин (обставин непереборної сили) у зв`язку із введенням воєнного, надзвичайного стану.

Аналіз абз. 2 п. 200.23 ст. 200 ПК України дає можливість зробити висновок, що пеня на рівні 120 відсотків облікової ставки Національного банку України не застосовується у разі, якщо буде доведено, що заборгованість бюджету з відшкодування податку на додану вартість зумовлена виникненням форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у зв`язку із введенням воєнного, надзвичайного стану.

Відповідно до висновків Верховного суду викладених у постановах від 16.07.2019 у справі № 917/1053/18, від 09.11.2021 у справі № 913/20/21, від 23.02.2022 у справі № 922/2897/21, від 14.06.2022 у справі № 922/2394/21: Форс - мажорні обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс - мажорними саме для даного конкретного випадку.

Таких доказів суду надано не було.

Щодо строків, визначених положеннями п.102.9 ст.102 ПК України.

Відповідно до п.102.9 ст.102 ПК України (в редакції станом на 01.04.2023) на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану, що вводиться в Україні, зупиняється перебіг строків, визначених цим Кодексом, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

На підставі Закону № 3219-IX від 30.06.2023 п. 102.9 ст.102 ПК Укрпаїни виключено з 01.08.2023.

Однак, п.п. 69.9 п.69 підрозділу 10 розділу XX ПК України встановлено, що тимчасово, до 1 серпня 2023 року, для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім:

дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 та 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, сплати податків та зборів платниками податків;

строків проведення камеральних перевірок, оформлення їх результатів у порядку, визначеному статтею 86 цього Кодексу, подання скарги на податкове повідомлення-рішення за результатами камеральної перевірки, прийняття рішення за результатом її розгляду, НАРАХУВАННЯ ПЕНІ;

строків проведення фактичних та документальних позапланових перевірок, оформлення їх результатів у порядку, визначеному статтею 86 цього Кодексу, подання скарги на податкове повідомлення-рішення, рішення про застосування фінансових санкцій за результатами документальної позапланової перевірки або фактичної перевірки та прийняття рішення за результатами їх розгляду, адміністративного арешту майна за результатами документальної позапланової перевірки або фактичної перевірки;

строків здійснення заходів з погашення податкового боргу платників податків - суб`єктів господарювання, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки, передбачені статтями 59-60, 87-101 цього Кодексу, та/або визначення грошових зобов`язань згідно із статтею 116 цього Кодексу;

строків подання та розгляду скарг на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбачених підпунктом 56.23.3 пункту 56.23 статті 56 цього Кодексу.

Оскільки вказаний підпункт не містить в собі уточнень щодо того «нарахування якої саме пені і ким», то суд вважає за можливе застосувати вказану норму до спірних правовідносин.

Відтак, до 1 серпня 2023 року, для платників податків та контролюючих органів зупинявся перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім, зокрема, нарахування пені.

Тому, наведений контролюючим органом у відзиві контррозрахунок суми пені суд до уваги не приймає з наведених підстав.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до приписів частини першої статті 139 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відтак, на користь позивача слід стягнути 10302,02 грн. судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області.

Керуючись статтями 2, 77, 139, 241, 243-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Підприємства ЮРИДИЧНА ФІРМА ОВ ГРОМАДСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ВСЕУКРАЇНСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСТЮ УКРАЇНИ (69006, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Північне Шосе, буд. 3г, кім. 3-16, ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, б. 166, ), Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, б. 168, ) про стягнення коштів, - задовольнити повністю.

Стягнути з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області на користь Підприємства ЮРИДИЧНА ФІРМА ОВ ГРОМАДСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ВСЕУКРАЇНСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСТЮ УКРАЇНИ пеню у розмірі 686 801,52 (шістсот вісімдесят шість тисяч вісімсот одна гривня 52 коп.) грн. за період з 06.04.2023 року по 16.10.2023 року за неповернуте бюджетне відшкодування ПДВ за податковий період - червень 2019 року.

Стягнути на користь Підприємства ЮРИДИЧНА ФІРМА ОВ ГРОМАДСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ВСЕУКРАЇНСЬКА ОРГАНІЗАЦІЯ СОЮЗ ОСІБ З ІНВАЛІДНІСТЮ УКРАЇНИ за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області судовий збір у розмірі 10302 (десять тисяч триста дві) грн. 02 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення в повному обсязі складено та підписано 05.02.2024.

Суддя Л.Я. Максименко