Справа № 460/26144/23
Суддя: Д.П. Зозуля
Дата ухвалення: 2024-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
з питань розгляду справи в судовому засіданні
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Зозулі Д.П. розглянувши клопотання про розгляд з викликом сторін адміністративної справи за позовом
доМіністерства юстиції України
про визнання протиправним та скасування наказу,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України № 2457/5 від 04.07.2023 «Про результати проведення камеральної перевірки державного реєстратора Висоцької сільської ради Сарненського району Рівненської області ОСОБА_1 ».
Ухвалою суду від 15.11.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
04 грудня 2023 року відповідач подав до суду заяву про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Заява обґрунтована тим, що у даному випадку наявні підстави для постановлення ухвали про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначення підготовчого засідання з метою повного та всебічного розгляду справи.
Позивач подав до суду заперечення проти заяви, де вказав, що характер спірних правовідносин, предмет спору, кількість учасників та категорія справи не вимагають проведення розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Просив відмовити відповідачу у задоволенні заяви та розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість заяви відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд зазначає таке.
Відповідно до частини другої статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Враховуючи вимоги статті 257 КАС України, значення справи, категорію та складність справи, кількість учасників справи, характер спірних правовідносин між ними, обсяг та характер доказів у справі, на підставі частини третьої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про доцільність розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, про що зазначив в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Цією ухвалою також роз`яснено учасникам справи, що за приписами частини п`ятої статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін; роз`яснено учасникам справи, що відповідно до частини сьомої статті 262 КАС України, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
Відповідно до частини шостої статті 262 КАС України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:
1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;
2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;
4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;
6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.
Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.
Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:
1) залишення заяви відповідача без задоволення;
2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.
Відповідач, звертаючись із заявою про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, не зазначив в чому полягає необхідність такого розгляду, а лише вказав, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження може суттєво вплинути на хід розгляду справи та висновки суду призведе до неповного та необ`єктивного розгляду справи.
Суд не приймає до уваги посилання відповідача на дані обставини, як на підставу для переходу до загального позовного провадження, оскільки під час розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, суд в повній мірі досліджує наявні в матеріалах справи докази та оцінює доводи сторін, викладені у заявах по суті справи.
Суд звертає увагу на те, що дослідження доказів та встановлення обставин у справі здійснюється судом не залежно від того, в порядку якого позовного провадження здійснюється розгляд справи, чи то в загальному порядку, чи то в порядку спрощеного позовного провадження.
Суд зазначає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання та розгляду справи у порядку загального позовного провадження.
Враховуючи наведене та керуючись статтями 241, 248, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Заяву Міністерства юстиції України про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Д.П. Зозуля