Справа № 160/29190/23
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2024-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою товариства з додатковою відповідальністю "Криворізький завод "Універсал" до Південно-Cхідного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу,-
07 листопада 2023 року представник товариства з додатковою відповідальністю "Криворізький завод "Універсал" звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Південно-Cхідного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якій просить:
Оскаржувана постанова була винесена посадовими особами відповідача внаслідок того, що підприємством були створено перешкоди в проведенні перевірки, а саме на запит перевіряючих не були надані документи визначені: пунктом 1 «Штатний розпис», пунктом 2 «Колективний договір, положення про оплату праці та інші документи на підставі яких регулюється нарахування заробітної плати», пунктом 3 «Інформація стосовно строків виплати заробітної плати за першу та другу половину місяця 2023 року», пунктом 4 «Інформація про працівників звільнених в першій половині 2023 року з зазначенням наказів на звільнення працівників, прізвища, ім`я, по-батькові, дати остаточного розрахунку, платіжні доручення та накази про звільнення працівників з наданням підтверджуючих документів про остаточний розрахунок», пунктом 5 «Інформація щодо заборгованості по заробітній платі (за наявності)», пунктом 6 «Інформація щодо отриманих та використаних коштів підприємства».
Представник товариства з додатковою відповідальністю "Криворізький завод "Універсал" вважає протиправною та такою, що підлягає скасування, спірну постанову, посилаючись на вилучення оригіналів бухгалтерської документації працівниками поліції, в тому числі по заробітній платі за період 2017-2022 років, та на ракетний обстріл підприємства 15 червня 2023 року, у зв`язку з чим представник позивача звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2023 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
Пунктом 2 Постанови №303 визначено, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Представник відповідача вважає, що оскаржувана постанова є законною та обґрунтованою, складеною на підставі та у відповідності до норм діючого законодавства, через що відсутні підстави для її скасування.
04 грудня 2023 року на адресу суду від представника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшли пояснення вх.№103606/23, в яких представник третьої особи з позовними вимогами товариства з додатковою відповідальністю "Криворізький завод "Універсал" не погоджується з наступних підстав.
Щодо знищення документів підприємства, представник зазначив.
15 червня 2023 року о 04:03 години до чергової частини Відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення від громадян, про те, що 15.06.2023 приблизно о 04.02 годин відбувся вибух внаслідок влучання крилатою ракетою (тип та вид ракети не встановлений) по об`єктам цивільної інфраструктури що знаходяться в Металургійному районі, м.Кривий Ріг Дніпропетровської області зі сторони російської федерації, чим підрозділами Збройних Сил та інших військових формувань російської федерації застосовані засоби ведення війни заборонені міжнародним правом та умисно порушено закони та звичаї ведення війни, що передбачені міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Внаслідок обстрілу встановлено влучання по території підприємства.
Щодо вилучення у підприємства документів, представник зазначив.
Проведеною перевіркою матеріалів ЖЄО Відділення поліції №2 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області №5921 від 02.05.2022, встановлено приховування від обліку кримінального правопорушення.
02 травня 2022 року до відділення поліції № 2 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області від ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надійшла заява, в якій остання просить притягнути до кримінальної відповідальності директора ТДВ "Криворізький завод „Універсал" Макарова К.Г., розташованого по вул. Домобудівна 8, за систематичну і безпідставну невиплату заробітної плати з 2017 по 2022 рік.
Станом на 03 червня 2022 року всупереч вимогам статті 214 КПК України, відомості про дане кримінальне правопорушення до ЄРДР внесені не були.
Борг ТДВ «Криворізький завод «Універсал» перед ОСОБА_1 утворився за лютий 2017, серпень 2018, жовтень 2018, липень 2020, в період часу з вересень 2020 по листопад 2021, а також після звільнення не виплачено компенсацію за не використану відпустку за 2021.
Загальна сума заборгованості перед останньою становить 108 426, 90 грн.
Наразі триває досудове розслідування, вживаються всі необхідні заходи для встановлення фактичних обставин кримінального правопорушення, особи причетної до вказаного кримінального правопорушення.
З урахуванням викладеного, представник третьої особи просить у задоволенні позову товариства з додатковою відповідальністю "Криворізький завод "Універсал" відмовити.
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
- пунктом 1 «Штатний розпис»;
- пунктом 2 «Колективний договір, положення про оплату праці та інші документи на підставі яких регулюється нарахування заробітної плати»;
- пунктом 3 «Інформація стосовно строків виплати заробітної плати за першу та другу половину місяця 2023 року»;
- пунктом 4 «Інформація про працівників звільнених в першій половині 2023 року з зазначенням наказів на звільнення працівників, прізвища, ім`я, по-батькові, дати остаточного розрахунку, платіжні доручення та накази про звільнення працівників з наданням підтверджуючих документів про остаточний розрахунок»;
- пунктом 5 «Інформація щодо заборгованості по заробітній платі (за наявності)»;
- пунктом 6 «Інформація щодо отриманих та використаних коштів підприємства».
Представник товариства з додатковою відповідальністю "Криворізький завод "Універсал" вважає протиправною та такою, що підлягає скасування, спірну постанову, посилаючись на вилучення працівниками поліції оригіналів бухгалтерської документації, в тому числі по заробітній платі за період 2017-2022 років, та на ракетний обстріл підприємства 15 червня 2023 року, у зв`язку з чим представник позивача звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно абзацу 3 та 4 статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року №877-V (в редакції на час виникнення спірних відносин) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Загальні вимоги до здійснення державного нагляду (контролю) визначено статтею 4 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Частиною 4 статті 2 Закону №877-V передбачено, що заходи контролю здійснюються, серед іншого, органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 31.03.2021 року у справі №805/430/18-а дійшла висновку, що спеціальним законом, який відповідно до частини 4 статті 2 Закону №877-V повинен враховуватися органами Державної служби України з питань праці при проведенні заходів державного нагляду (контролю), є КЗпП України, зокрема, Глава XVIII Нагляд і контроль за додержанням законодавства про працю.
У подальшому такий висновок був підтриманий Верховним Судом у постанові від 24.06.2021 року в справі №200/5877/19-а.
Відповідно до статті 259 Кодексу законів про працю України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року №100 "Про утворення територіальних органів Державної служби з питань праці та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України" утворено Державну службу України з питань праці, реорганізувавши шляхом злиття територіальні органи Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки і Державної інспекції з питань праці.
Положення про Державну службу України з питань праці затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року №96.
Відповідно до пункту 1 Положення "Про Державну службу України з питань праці", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року №96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
За приписами підпункту 9 пункту 4 Положення, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства про працю, зайнятість населення в частині дотримання прав громадян під час прийому на роботу та працівників під час звільнення з роботи; використання праці іноземців та осіб без громадянства; наймання працівників для подальшого виконання ними роботи в Україні в іншого роботодавця; дотримання прав і гарантій стосовно працевлаштування громадян, які мають додаткові гарантії у сприянні працевлаштуванню; провадження діяльності з надання послуг з посередництва та працевлаштування.
Підпунктами 50, 51, 54 пункту 4 Положення передбачено, що Держпраці видає в установленому порядку роботодавцям, суб`єктам господарювання, які надають послуги з посередництва у працевлаштуванні в Україні або за кордоном, здійснюють наймання працівників для подальшого виконання ними роботи в Україні в іншого роботодавця, фондам загальнообов`язкового державного страхування, виконавчим органам міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад, а також центральним органам виконавчої влади обов`язкові до виконання приписи щодо усунення порушень законодавства з питань, які належать до компетенції Держпраці, та вносить пропозиції щодо накладення дисциплінарних стягнень на посадових осіб, винних у порушенні законодавства; складає у випадках, передбачених законом, протоколи про адміністративні правопорушення, розглядає справи про такі правопорушення і накладає адміністративні стягнення; накладає у випадках, передбачених законом, штрафи за порушення законодавства, невиконання розпоряджень посадових осіб Держпраці.
Згідно з пунктом 7 Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Згідно постанови Кабінету Міністрів України "Про утворення територіальних органів Державної служби з питань праці та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України" від 11 лютого 2015 року №100 управління Держпраці у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної служби з питань праці.
У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувалися ліквідованим органом, не можуть бути припинені та підлягають передачі іншим державним органам, за винятком того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі (постанова Верховного Суду від 13.03.2019 року у справі № 524/4478/17).
12 січня 2022 року Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №14 "Деякі питання територіальних органів Державної служби з питань праці", відповідно до п. п. 1, 2 якої ліквідував як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з питань праці за переліком згідно з додатком 1 та утворив як юридичні особи публічного права міжрегіональні територіальні органи Державної служби з питань праці за переліком згідно з додатком 2.
Пунктом 3 зазначеної постанови встановлено, що:
3) міжрегіональні територіальні органи Державної служби з питань праці, що утворюються згідно з пунктом 2 цієї постанови, виконують завдання і функції територіальних органів Державної служби з питань праці, які ліквідуються згідно з пунктом 1, а саме:
Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці - завдання і функції Управління Держпраці у Кіровоградській області, Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, Головного управління Держпраці у Запорізькій області.
Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області як відповідач бере участь у розгляді цієї справи.
05 грудня 2022 року повноваження та функції, покладені на Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, перейшли до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці.
Статтею 6 Закону № 877-V встановлено підстави для проведення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю), а саме:
- подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення.
Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
- перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.
Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
- неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
- доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання;
- звернення посадових осіб органів місцевого самоврядування про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у випадках, коли право на подання такого звернення передбачено законом.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Фізичні особи та посадові особи органів місцевого самоврядування, які подали безпідставне звернення про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.
Зі встановлених обставин справи вбачається, що оскаржувана позивачем постанова про накладення штрафу була прийнята в зв`язку з ненаданням для ознайомлення книг, реєстрів та документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію / відомості з питань, які є предметом перевірки, їх завірених об`єктом відвідування копій, а саме на запит перевіряючих не були надані документи визначені:
- пунктом 1 «Штатний розпис»;
- пунктом 2 «Колективний договір, положення про оплату праці та інші документи на підставі яких регулюється нарахування заробітної плати»;
- пунктом 3 «Інформація стосовно строків виплати заробітної плати за першу та другу половину місяця 2023 року»;
- пунктом 4 «Інформація про працівників звільнених в першій половині 2023 року з зазначенням наказів на звільнення працівників, прізвища, ім`я, по-батькові, дати остаточного розрахунку, платіжні доручення та накази про звільнення працівників з наданням підтверджуючих документів про остаточний розрахунок»;
- пунктом 5 «Інформація щодо заборгованості по заробітній платі (за наявності)»;
- пунктом 6 «Інформація щодо отриманих та використаних коштів підприємства».
Щодо посилання позивача на знищення документів підприємства, суд виходить з наступного.
Судом встановлено, що 15 червня 2023 року о 04:03 години до чергової частини Відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення від громадян про те, що 15.06.2023 приблизно о 04.02 годин відбувся вибух внаслідок влучання крилатою ракетою (тип та вид ракети не встановлений) по об`єктам цивільної інфраструктури, що знаходяться в Металургійному районі, м.Кривий Ріг Дніпропетровської області зі сторони російської федерації, чим підрозділами Збройних Сил та інших військових формувань російської федерації застосовані засоби ведення війни, заборонені міжнародним правом та умисно порушено закони та звичаї ведення війни, що передбачені міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Внаслідок обстрілу встановлено влучання по території підприємства.
Крім того, відповідно до акту про пожежу від 15 червня 2023 року, який позивачем долучено до позову, судом вбачається, що :
- пожежею знищено будівельні матеріали в ливарному цеху на загальній площі 40 м2;
- пожежею пошкоджено рубероїдну покрівлю на даху будівлі дільниці гірничого машинобудування на загальній площі 10 м2.
Згідно акту, пошкодженим об`єктом є ливарний цех та дільниця гірничого машинобудування, а не адміністративне чи інше приміщення, де зберігаються документи, які були запитувані перевіряючими.
З урахуванням викладеного суд не приймає доводів представника позивача про знищення необхідних для перевірки документів під час ракетного обстрілу.
Щодо доводів представника позивача про вилучення необхідних документів у підприємства працівниками поліції, суд враховує наступне.
Проведеною перевіркою матеріалів ЖЄО Відділення поліції №2 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області №5921 від 02.05.2022 встановлено приховування від обліку кримінального правопорушення.
02 травня 2022 року до відділення поліції № 2 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області від ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надійшла заява, в якій остання просить притягнути до кримінальної відповідальності директора ТДВ "Криворізький завод „Універсал" Макарова К.Г., розташованого по вул. Домобудівна 8, за систематичну і безпідставну невиплату заробітної плати з 2017 по 2022 рік.
Станом на 03 червня 2022 року всупереч вимогам статті 214 КПК України відомості про дане кримінальне правопорушення до ЄРДР внесені не були.
Борг ТДВ «Криворізький завод «Універсал» перед ОСОБА_1 утворився за лютий 2017, серпень 2018, жовтень 2018, липень 2020, в період часу з вересня 2020 по листопад 2021, а також після звільнення не виплачено компенсацію за не використану відпустку за 2021.
Загальна сума заборгованості перед останньою становить 108 426, 90 грн.
08 грудня 2022 року на підставі ухвали слідчого судді працівниками поліції проведено обшук за юридичною адресою відповідача, в ході якого вилучено документи бухгалтерського обліку товариства з додатковою відповідальністю "Криворізький завод "Універсал".
При цьому, суд враховує, що вилучення документів відбулось на підприємстві 08 грудня 2022 року, а працівники Південно-Cхідного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці в своїй вимозі ставили питання про надання документів за 2023 рік.
У зв`язку з цим суд також не приймає посилання представника позивача на вказану обставину, так як вона жодним чином не впливала на можливість надання документів за 2023 рік.
Статтею 265 Кодексу законів про працю України встановлено, що юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.
Відповідно до пунктів 16, 17 Порядку №295 у разі створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці (відмова у допуску до проведення відвідування, ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 11 цього Порядку), відсутності об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням (адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших документах, що стали підставою для проведення відвідування), відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування із зазначенням відповідних причин, який за можливості підписується керівником об`єкта відвідування або іншою уповноваженою особою. Копія акта, зазначеного у пункті 16 цього Порядку, надсилається органам, яким підпорядкований об`єкт відвідування (за наявності), для вжиття заходів з усунення перешкод і забезпечення присутності об`єкта відвідування за своїм місцезнаходженням.
За результатами інспекційного відвідування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю - припис про їх усунення. Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та керівником об`єкта відвідування або його уповноваженим представником. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування. Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною (пункти 19, 20, 21 Порядку №295).
Створення перешкод передбачає активну поведінку посадової особи об`єкту відвідування, направлену на перешкоджання інспектору під час здійснення інспекційного відвідування у його проведенні, отриманні необхідної інформацію, тобто у реалізації своїх повноважень, що є підставою для складання акту про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.
До інших підстав для складання акту про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування законодавець відносить відсутність об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням, а також відсутність документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, тобто такий акт складається у випадку неможливості проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, не пов`язаного із створенням перешкод.
Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 07.02.2022 року у справі № 260/177/19.
Отже, в даному випадку, суд вважає, що позивачем створювались перешкоди для проведення перевірки.
Також суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року №823 "Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю" було затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, який визначав процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю, з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці №81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 року №1985-IV, Конвенцією Міжнародної організації праці №129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 року №1986-IV, та Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Пунктом 2 Порядку №823 передбачено, що заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Підстави для здійснення інспекційних відвідувань визначені пунктом 5 Порядку №823, зокрема:
1) звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;
2) звернення фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;
3) рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту;
4) рішення суду;
5) повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин;
Держстату та її територіальних органів про наявність заборгованості з виплати заробітної плати;
ДПС та її територіальних органів про:
- невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності;
- факти порушення законодавства про працю, виявлені в ході здійснення повноважень;
- факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом, як суб`єкта господарювання;
Пенсійного фонду України та його територіальних органів про:
- роботодавців, які нараховують заробітну плату 30 і більше відсоткам працівників менше мінімальної;
- роботодавців, в яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу;
- роботодавців, в яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилася на 20 і більше відсотків;
- фізичних осіб, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року;
- роботодавців, в яких стосовно працівників відсутні нарахування заробітної плати у звітному місяці, що завершився;
- роботодавців, в яких протягом року не проводилася індексація заробітної плати або сума підвищення заробітної плати становить менше суми нарахованої індексації;
- роботодавців, в яких 30 і більше відсотків фізичних осіб працюють на умовах цивільно-правових договорів;
- роботодавців із чисельністю 20 і більше працівників, в яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників;
7) інформація профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлені у ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю;
8) доручення Прем`єр-міністра України;
9) звернення Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини;
10) запит народного депутата України;
11) невиконання вимог припису інспектора праці.
Суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що спірна постанова є правомірною та обґрунтованою, складеною на підставі та у відповідності до норм діючого законодавства, через що відсутні підстави для її скасування.
Відповідно до статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до частини 1 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для відмови в задоволенні адміністративного позову товариства з додатковою відповідальністю "Криворізький завод "Універсал".
Щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
З урахуванням відмови в задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат судом не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову товариства з додатковою відповідальністю "Криворізький завод "Універсал" до Південно-Cхідного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу - відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.М. Олійник