Справа № 480/6954/23
Суддя: С.М. Гелета
Дата ухвалення: 2024-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 лютого 2024 року Справа № 480/6954/23
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Гелети С.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін у приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Сумській області і просить суд визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області від 16.06.2023 №664 «Про застосування дисциплінарних стягнень» в частині застосування до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірним наказом позивача безпідставно було притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Зазначає, що позивачем не допущено порушень вимог КПК України та Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні. Відповідачем під час проведення службового розслідування не доведено факту порушення позивачем службової дисципліни, висновки службового розслідування є надуманими, ґрунтуються на припущеннях.
Відповідачем подано відзив на позов, в якому заперечує проти позовних вимог, просить відмовити позивачу у задоволенні адміністративного позову. Зазначає, що під час розгляду кримінального правопорушення, позивачем, як слідчим допущено порушення Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні. Позивачем, яка слідчим не в повному обсязі проведено огляд приміщення, не фіксував належним чином обстановку та неналежним чином провів огляд місяця події. Крім того, позивачем під час обшуку (огляду) квартири не проводилася обов`язкова відео фіксація, позивач належним чином не оглянув труп, речі та об`єкти. Під час внесення даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань зазначив додаткову відмітку «природна смерть», яка призвела до несвоєчасності проведення слідчих (розшукових) дій. ГУНП в Сумській області в подальшому було внесено відповідні зміни стосовно обставин кримінального правопорушення, а саме кваліфікацію з «природної смерті» на «очевидне вбивство», повторно проведено комплекс слідчих (розшукових) дій кримінального правопорушення, встановлено та повідомлено особі про підозру у скоєнні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, затримано особу в порядку ст. 208 КПК України. Під час застосування дисциплінарного стягнення до позивача керівником було враховано наявне діюче попереднє стягнення у вигляді догани.
Представником позивача подано до суду відповіді на відзив, в якому зазначає, що відповідачем не надано жодних пояснень інших осіб, крім пояснень позивача та начальника слідчого відділення О.С.Подопригор. Пояснень інших учасників слідчо-оперативної групи надано не було. Крім того зазначає, що позивач не один перебував у складі слідчо-оперативної групи, фіксування здійснювалося судово-медичним експертом на службовий фотоапарат. Позивач як слідчий якісно провів огляд місця події у відповідності до КПК України. Крім того, зазначає, що голова дисциплінарної комісії була зацікавлена в результатах проведення дисциплінарного розслідування. Просить позов задовольнити в повному обсязі.
Представником відповідача надано суду заперечення на відповіді на відзив. Зазначає, що позивач, як слідчий, перекладає відповідальність на інших осіб, але слідчий на місці події повинен керувати діями інших членів оперативно-слідчої групи, відповідає особисто за якість проведення огляду місця події, фіксує відомості, вилучає речі. Зазначає, що відповідачем відібрано пояснення як у позивача, так і у безпосереднього начальника позивача ОСОБА_2 .
Провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без виклику осіб, витребувано у відповідача документи.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд зазначає наступне.
Матеріалами справи підтверджується, що позивач ОСОБА_1 працює слідчим відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Сумського районного управління поліції ГУНП в Сумській області, що підтверджується копією послужного списку.
Наказом №412 від 15.05.2023 з метою встановлення наявності порушень у діях окремих працівників поліції призначено службове розслідування.
17.05.2023 було затверджено висновок службового розслідування, і зазначено, що факти, викладені у доповідній записці знайшли об`єктивне підтвердження, а до ОСОБА_1 підлягає застосуванню дисциплінарне стягнення у вигляді судової догани.
Наказом ГУНП в Сумській області від 16.06.2023 №664 «Про застосування дисциплінарних стягнень» (далі наказ від 16.06.2023 №664) застосовано дисциплінарне стягнення до позивача у вигляді суворої догани.
В наказі від 16.06.2023 №664 зазначено, що дисциплінарною комісією слідчого управління ГУНП проведено службове розслідування, за результатами якого в діях слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Сумського РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , встановлено порушення вимог ст.ст. 2, 9, 40, 236, 237 Кримінального процесуального кодексу України та неналежне виконання пункту 8 розділу II Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням., їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 575 від 07.07.2017, а також пункту 1 частини 3 розділу VI Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570.
Порушення, допущені в т.ч. і позивачем, як слідчим та керівником слідчо-оперативної групи, призвели до неправильної кваліфікації вчиненого кримінального правопорушення, несвоєчасного відкриття кримінального провадження за фактом вчинення особливо тяжкого злочину - умисного вбивства, було не проведено комплекс невідкладних слідчих (розшуковик) дій та оперативно-розшукових заходів, спрямованих на встановлення особи, що вчинила особливо тяжкий злочин.
Не погоджуючись із винесеним наказом, позивач звернувся до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Керуючись ч. 1ст. 3 Закону України «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580) у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституціїта законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
На виконання п. 1 ч. 1ст. 18 Закону №580 поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.
Статтею 64 Закону № №580 передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
На поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 (далі - Статут).
Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (ст.1 Статуту).
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
З наведених норм слідує, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.
Відповідно до ст. 11 Статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Згідно із ст. 12 Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Статтею 13 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.
Згідно частини першої статті 14 Статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Відповідно до частини другої статті 14 Статуту, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Частинами третьою та четвертою статті 14 Статуту передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно частини десятої статті 14 Статуту, порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Так, згідно пункту 1 розділу V Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Відповідно до пункту 4 розділу V Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно пункту 7 розділу V Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією Порядку №893, збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Пунктом 3 розділу VI Порядку №893 встановлено, що строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Згідно з частинами 1, 2 статті 16 Статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (частина 4 статті 16 Статуту).
Пунктом другим розділу VI Порядку №893 передбачено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Щодо підстав винесення спірного наказу в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 9 Кримінального процесуального кодексу України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Під час проведення службового розслідування, дисциплінарною комісією були взяті до уваги усі істотні та аспекти, котрі вплинути на підстави притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.
Зокрема, під час службового розслідування комісією встановлено наступні обставини та відображено у висновку службового розслідування від 17.05.2023.
05.05.2023о 16.34 год. до чергової частини Сумського районного управління поліції ГУНП в Сумській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 про те, що нею виявлено тіло ОСОБА_4 без ознак життя. 05.05.2023 вказане повідомлення зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» ЖЄО Сумського РУП ГУНП за №СО № 1 8306.
На місце події направлено СОГ Сумського РУП у складі: слідчого Зюзька В.С., інспектора - криміналіста Сагана Ю.В., оперуповноваженого ОСОБА_6 . До проведення огляду трупа у місці його виявлення залучено спеціаліста ОКЗ «Сумське обласне бюро судово-медичної експертизи» лікаря, судово-медичного експерта ОСОБА_7 .
Згідно протоколу огляду місця події від 05.05.2023, слідчу дію проведено у період з 18:25 до 19:25 год. Під час огляду трупа за участю судово-медичного експерта ознак насильницької смерті не виявлено. На трупі в ділянці перенісся виявлено два садна розміром до 1 см., в ділянці ліктьового суглобу садно розміром до 2,5 см., в ділянці передньої черевної стінки вище пупка на 5 см. по передній лінії рану округлої форми розміром до 1 см. в діаметрі, яка вкрита згортком крові зі щільно спаяними тканинами. Інших тілесних ушкоджень та слідів крові на трупі не виявлено. Обстановка в приміщенні ванної кімнати та квартири не порушена. Всі речі перебували на своїх місцях. Ознак слідів боротьби та речовин біологічного походження не виявлено.
Разом із тим, 08.05.2023 за результатами розтину встановлено, що смерть ОСОБА_4 настала в результаті гострої крововтрати. Травми інших внутрішньочеревних органів у вигляді однієї колото-різаної рани в пупковій області живота. Згідно лікарського свідоцтва про смерть №212 від 08.09.2023 смерть ОСОБА_4 настала в наслідок гострої крововтрати, нападу з використанням гострого предмету з метою вбивства чи нанесення ушкодження.
За вказівкою керівництва СУ ГУНП 08.05.2023 слідчим відділом Сумського РУП ГУНП в Сумській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі лікарського свідоцтва про смерть внесено зміни з відмітки «природна смерть» на відмітку «очевидне вбивство».
08.05.2023 СУ ГУНП організовано та проведено повторний детальний огляд місця події за фактом умисного вбивства ОСОБА_4 із залученням слідчого - криміналіста та криміналістичної лабораторії слідчого управління, у ході якого виявлено та вилучено відповідні предмети.
Проведенням комплексу слідчих (розшукових) дій та оперативно-розшукових заходів встановлено, що до вчинення даного кримінального правопорушення причетна співмешканка ОСОБА_4 - ОСОБА_8 , яка на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин нанесла ОСОБА_4 один удар викруткою в область живота, спричинивши зазначені вище тілесні ушкодження, після чого залишила місце вчинення злочину.
09.05.2023 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, затримано в порядку ст. 208 КПК України.
Стосовно позивача зазначено, що проведеним аналізом зібраних матеріалів кримінального провадження комісією встановлено, що, перебуваючи на місці події слідчий Зюзько В.С.. безвідповідально поставився до виконання службових обов`язків, не вжив заходів щодо якісного проведення огляду місця події. Незважаючи на залучення до огляду спеціаліста СОБ СМЕ, належним чином не оглянув труп, речі і об`єкти, які мають значення для кримінального провадження, не вилучив.
Крім того, з протоколу огляду місця події від 05.05.2023 вбачається, що зазначена слідча дія, слідчим СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ст. лейтенантом поліції Зюзьком В.С., проведена з грубими порушеннями ст. 237 КПК України та положень Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 575 від 07.07.2017.
Так, під час огляду приміщення квартири позивачем, як слідчим та керівником ОСГ не була застосована відеофіксація, що є обов`язковим під час проведення обшуку (огляду) відповідно до ч. 2 ст. 237, ч.10 ст. 236 КПК України.
Матеріалами справи підтверджується, що позивачем, як слідчим та керівником ОСГ, під час проведення обшуку (огляду) житла було забезпечено повну відео фіксацію.
Посилання позивача на те, що застосовувалася фото-фіксація на службовий фотоапарат спеціалістом-криміналістом, суд зазначає, що в даному випадку, у зв`язку із виїздом слідчо-оперативної групи та проведення обшуку (огляду) житла, в силу вимог КПК України позивач зобов`язаний здійснювати відповідну відео фіксацію відповідних слідчих дій.
Крім того, посилання позивача на те, що він не є медичним експертом, не має спеціальних знань в області медицини, а причину смерті особи без ознак кримінального правопорушення може встановити тільки судово-медична експертиза (розтин), суд зазначає, що такі обставини не можуть бути підставою для задоволення позовних вимог, враховуючи наступне.
Відповідачем не було притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності у зв`язку із тим, що позивачем не встановлено причину смерті як медичним експертом. В даному випадку, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності стала та обставина, що позивачем, як слідчим, під час проведення обшуку (огляду) житла не було забезпечено відеофіксацію, обов`язковість передбачено нормами КПК України. Крім того, позивач, як слідчий, належним чином не оглянув труп, речі і об`єкти, які мають значення для кримінального провадження не вилучив.
При цьому відповідно до вимог КПК України, саме слідчий, як службова особа органу Національної поліції уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.
Зокрема, після надходження до органу, підрозділу поліції інформації про вчинення кримінального правопорушення та внесення інформації до ЄРДР під керівництвом начальника органу, підрозділу поліції здійснюється комплекс першочергових заходів та невідкладних слідчих (розшукових) дій, у тому числі за дорученням слідчого (дізнавача), спрямованих на встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, та з`ясування всіх обставин події.
Першочергові заходи та невідкладні слідчі (розшукові) дії можуть передбачати:
проведення огляду місця події;
переслідування і затримання правопорушників за слідами або указаними потерпілими і очевидцями напрямками переміщення правопорушника або за результатами роботи службового собаки, організація загороджувальних заходів, у тому числі в місцях можливого перебування або появи правопорушників;
проведення розшукових заходів у місцях перебування осіб, схильних до вчинення правопорушень (у тому числі збуту викраденого майна);
виявлення свідків та очевидців події, опитування (у разі внесення відомостей в ЄРДР - допит) з цією метою осіб, які проживають або працюють поблизу місця вчиненого діяння, а також осіб, які могли перебувати на можливих шляхах руху правопорушника до та від місця події;
установлення базових станцій операторів мобільного (рухомого) зв`язку, що обслуговують територію, на якій знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення, та можливих напрямків руху особи, яка його вчинила, а також інших місць з урахуванням обставин кримінального правопорушення;
проведення поквартирного чи подвірного обходу для збирання відомостей про подію, обстеження місцевості в районі вчинення кримінального правопорушення, виявлення загублених, викинутих правопорушником знарядь учиненого діяння, інших предметів, отримання додаткової інформації про подію та осіб, які вчинили кримінальне правопорушення;
орієнтування особового складу органів та підрозділів поліції на території обслуговування, на якій учинено кримінальне правопорушення, та суміжних територіях, а також (за необхідності) представників громадськості про характер, час, місце і спосіб учинення кримінального правопорушення, кількість осіб, які його вчинили, їх зовнішність, прикмети викраденого та про інші відомості, що мають значення для встановлення правопорушників та їх розшуку;
використання можливостей баз (банків) даних єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України та інших інформаційних ресурсів, а також засобів масової інформації;
перевірку осіб за базами (банками) даних, що входять до єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України, та іншими інформаційними ресурсами, передбаченими статтями 26, 27 Закону України «Про Національну поліцію»;
інші передбачені законодавством заходи та дії, необхідні для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.
У разі якщо в результаті проведених першочергових заходів і невідкладних слідчих (розшукових) дій не встановлено особу, яка вчинила кримінальне правопорушення, керівник органу, підрозділу поліції організовує і забезпечує подальшу роботу з розкриття цього кримінального правопорушення.
Відповідно до п.п. 5 6 Інструкції № 575 СОГ створюються при чергових частинах органів та підрозділів поліції. Склад цих груп формується з числа працівників поліції відповідно до графіка чергування, затвердженого керівником органу, підрозділу поліції та погодженого з керівником органу досудового розслідування (дізнання).
До складу СОГ включаються слідчий (дізнавач), працівник оперативного підрозділу, інспектор-криміналіст (технік-криміналіст), а також (за необхідності) кінолог зі службовим собакою.
Слідчий є старшим СОГ, а в разі включення до складу СОГ замість слідчого дізнавача старшим СОГ є дізнавач.
Завданням СОГ є виявлення, фіксація, вилучення та пакування слідів кримінального правопорушення, речових доказів, установлення свідків та потерпілих, з`ясування обставин кримінального правопорушення, що мають значення для всебічного, повного і неупередженого їх дослідження та встановлення осіб, які його вчинили.
Після прибуття на місце події члени СОГ з`ясовують обставини вчинення кримінального правопорушення, установлюють свідків, прикмети осіб, які вчинили кримінальне правопорушення, та ймовірні шляхи їх руху. У разі необхідності вживають заходів для переслідування транспортних засобів, якими заволоділи особи, що вчинили кримінальне правопорушення, або тих, що використовувалися при його вчиненні. Беруть участь у розшуку та затриманні осіб, які підозрюються в учиненні цих кримінальних правопорушень (п. 7 Інструкції №575)
Відповідно до п. 8 Інструкції №575 слідчий (дізнавач) на місці події:
1) керує діями інших членів СОГ та відповідає за якість проведення огляду місця події; разом з іншими членами СОГ, залученими спеціалістами, запрошеними потерпілими, свідками та іншими учасниками кримінального провадження в установленому КПК України порядку фіксує відомості щодо обставин учинення кримінального правопорушення; вилучає речі і документи, які мають значення для кримінального провадження, та речі, вилучені з обігу, у тому числі матеріальні об`єкти, придатні для з`ясування обставин, що підлягають доказуванню, забезпечує в установленому порядку їх належне зберігання для подальшого направлення для проведення судової експертизи; має право заборонити будь-якій особі перебувати на місці огляду або залишати його до закінчення огляду та вчиняти будь-які дії, що заважають проведенню огляду;
2) за наявності підстав інформує уповноваженого працівника чергової частини про залучення додаткових сил і засобів для фіксування всіх обставин учиненого кримінального правопорушення;
3) за необхідності після початку кримінального провадження допитує про обставини вчиненого кримінального правопорушення заявника, потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження; надає письмові доручення працівникам оперативних підрозділів про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні.
Таким чином позивач, як слідчий та керівник СОГ, зобов`язаний був вживати всі необхідні дії, щодо фіксації місця події та здійснення належного огляду трупу.
Як зазначено у службовому розслідуванні в протоколі огляду місця події позивачем взагалі в повному обсязі не зафіксовано було обстановку у квартирі, речі і об`єкти, які мають значення для кримінального провадження не вилучено, фактично слідчий обмежився оглядом вхідних дверей квартири та оглядом трупа.
Стосовно посилання позивача на те, що позивач не має спеціальних патологоанатомічних знань в області медицини, не виявив при огляді проникаючих поранень в тілі трупа, слідів крові, суд зазначає, що як вбачається із висновку службового розслідування, під час здійснення в подальшому розтину трупа 08.05.2023, встановлено, що смерть настала в результаті гострою крововтрати, травми інших внутрішньочеревних органів у вигляді однієї колото-різаної рани в пупковій області живота. Згідно лікарського свідоцтва про смерть №212 від 08.09.2023 причина смерті ОСОБА_4 «гостра крововтрата», «напад з використанням предмету з метою вбивства чи нанесення ушкоджень».
Враховуючи зазначене, судом визнається безпідставним посилання позивача на те, що висновки службового розслідування ґрунтуються на припущеннях, є надуманими.
Стосовно посилання позивача на те, що під час службового розслідування не було отримано письмові пояснення інших учасників слідчо-оперативної групи, суд зазначає, що такі обставини не можуть бути підставою для задоволення позовних вимог. Так, матеріалами справи підтверджується, що у позивача письмові пояснення були отримані під час службового розслідування. Крім того, письмові пояснення були відібрані і у начальника відділення СВ Сумського районного управління поліції ГУНП в Сумській області О.С.Подопригор. В матеріалах службового розслідування зазначено, що опитати у ході службового розслідування ОСОБА_9 не було можливості у зв`язку із перебуванням у відпустці поза межами м.Суми.
При цьому судом враховується, що відповідно до наказу, і позивача, і старшого спеціаліста-криміналіста сектору кримінального забезпечення СВ Сумського РУП ГУНП ОСОБА_9 , і начальника відділення СВ Сумського районного управління поліції ГУНП в Сумській області ОСОБА_2 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за результатом службового розслідування.
Зазначені обставини також спростовують твердження позивача на упереджене ставлення виключно до позивача.
Стосовно посилання позивача на упереджене ставлення члена дисциплінарної комісії ОСОБА_10 , у зв`язку із тим, що даною особою було подано керівництву ГУНП доповідну записку, яка стала підставою для проведення службового розслідування, суд зазначає наступне.
Відповідно до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування.
Склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до ч.ч. 2-5 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування .
До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет .
Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.
Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.
Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893.
В даному випадку позивачем наказ про призначення службового розслідування доказів того, що член дисциплінарної комісії ОСОБА_10 зацікавлена у результатах розслідування матеріали справи не містять. Дисциплінарне провадження здійснюється з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку, або його спростування. Обґрунтування позивача на те, що член дисциплінарної комісії ОСОБА_10 є зацікавленою особою у результатах службового розслідування, враховуючи те, що нею подано доповідну записку, яка стала підставою для проведення службового розслідування, суд зазначає, що в даному випадку, наказ про визначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії не є предметом розгляду справи. ОСОБА_10 , як заступник начальника СУ ГУ НП в Сумській області начальник відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління ГУНП виконувала свої обов`язки, а інформування керівництва ГУ НП в Сумській області щодо обставин події та можливих порушень вимог КПК України під час здійснення слідчими слідчого відділу Сумського РУП досудового розслідування у кримінальному провадженні жодним чином не може бути визнано як беззаперечний доказ упередженого ставлення до позивача, позивачем не обґрунтовано якими саме діями чи бездіяльністю член дисциплінарної комісії ОСОБА_10 упереджено ставилася до позивача.
Стосовно обрання виду дисциплінарного стягнення спірним наказом, судом враховується наступне.
Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
Строк дії дисциплінарних стягнень та наслідки їх застосування визначені ст. 23 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до записів у послужному списку позивача, керівництвом ГУ НП в Сумській області наказом від 17.05..2023 застосовано до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження, наказом від 19.05.2023 у вигляді догани. Зазначені дисциплінарні стягнення на час прийняття спірного наказу не були зняті.
На підставі ст. 11, ч. 3 ст. 13, ст.ст. 19, 20 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.
Враховуючи вищевикладені обставини, у суду відсутні підстави для задоволення позовних вимог, у зв`язку із чим в задоволенні адміністративного позову слід відмовити в повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд,
В И Р І Ш И В:
В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області від 16.06.2023 №664 «Про застосування дисциплінарних стягнень» в частині застосування до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.М. Гелета