Справа № 240/17462/22
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2024-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2024 року м. Житомир справа № 240/17462/22

категорія 103000000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Черняхович І.Е., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом депутата Житомирської обласної ради ОСОБА_1 до Житомирської обласної ради про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

Депутат Житомирської обласної ради ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Житомирської обласної ради (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення одинадцятої сесії Житомирської обласної ради від 14 липня 2022 року №418 "Про утворення Погоджувальної ради Житомирської обласної ради VIII скликання".

На обгрунтування заявлених позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що він є депутатом Житомирської обласної ради та до прийняття оскаржуваного рішення був головою постійної комісії з питань комунальної власності та майнових відносин. Вказує, що оскаржуваним рішенням від 14.07.2022 №418 "Про утворення Погоджувальної ради Житомирської обласної ради VIII скликання" передбачено ліквідацію постійної комісії з питань бюджету та фінансів та постійної комісії з питань комунальної власності та майнових відносин, та як наслідок виведено його зі складу вищезазначеної комісії та знято з посади голови цієї комісії. На переконання позивача, його, як голову комісії, незаконно виведено з її складу і протиправно вчинено дії з ліквідації цієї комісії без жодних на те обґрунтувань, оскільки рішення від 14.07.2022 №418 "Про утворення Погоджувальної ради Житомирської обласної ради VIII скликання" приймалось відповідачем з грубим порушенням норм чинного законодавства та без дотримання положень Регламенту Житомирської обласної ради щодо підготовки і розгляду радою процедурних питань на сесії, порядку внесення на сесії ради проекту рішення, його обговорення та ухвалення сесією. З огляду на вказане, позивач вважає рішення від 14.07.2022 №418 "Про утворення Погоджувальної ради Житомирської обласної ради VIII скликання" протиправним, а тому звернувся до суду для його скасування.

Ухвалою суду провадження в адміністративній справі №240/17462/22 за позовом ОСОБА_1 було відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

Житомирська обласна рада подала до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечувала проти заявлених позовних вимог. Аргументуючи свою позицію відповідач зазначив про відсутність в діях ради порушень вимог Регламенту обласної ради VIII при прийнятті оскаржуваного рішення від 14.07.2022 №418 "Про утворення Погоджувальної ради Житомирської обласної ради VIII скликання". Також відповідач вказав, що існування будь-яких ймовірних процедурних порушень, про які зазначає у своєму позові депутат ОСОБА_1 не може бути підставою для скасування рішення від 14.07.2022 №418 "Про утворення Погоджувальної ради Житомирської обласної ради VIII скликання", оскільки при його прийнятті Житомирська обласна рада діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також реалізувала свої дискреційні повноваження в частині утворення дорадчих органів. Отже, у Житомирської обласної ради, відповідно до вимог чинного законодавства України, відсутній обов`язок відмовити у прийнятті рішення №418, як наслідок, реалізуючи право утворення дорадчих органів, обласна рада вправі самостійно вирішувати питання їх ліквідації чи утворення. Також відповідач звертає увагу, що твердження позивача про те, що рішенням від 14.07.2022 №418 "Про утворення Погоджувальної ради Житомирської обласної ради VIII скликання" передбачено ліквідацію постійної комісії з питань бюджету та фінансів та постійної комісії з питань комунальної власності та майнових відносин, які були утворенні рішенням від 27.11.2020 №10 не відповідає дійсності, так як оскаржуване рішення не має жодного відношення до процедури утворення чи ліквідації постійних комісій Житомирської обласної ради VIII скликання, а направлене на регулювання відносин у сфері утворення та ліквідації дорадчих органів ради, якими постійні комісії не являються. З огляду на зазначене, відповідач вважає, що оскаржуваним рішенням права позивача не порушені, а тому просить відмовити в задоволенні позовних в повному обсязі.

Крім того, Житомирською обласною радою до суду були подані доповнення до відзиву, в яких відповідач з приводу наявності в нього повноважень на прийняття оскаржуваного рішення пояснив, що згідно ч. 4 Закону України від 21.05.1997 №280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" місцеве самоврядування здійснюється, зокрема, на принципі організаційної самостійності". При цьому, відповідно до частини 15 статті 46 зазначеного Закону порядок підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради. Питання узгодження питань щодо проектів рішень Житомирської обласної ради, що вносяться на її розгляд є процедурними питаннями, а отже вирішуються відповідно до Регламенту ради. Так, Житомирською обласною радою для приведення у відповідність до утворення Погоджувальної ради, одночасно з утворенням Погоджувальної ради, внесено зміни, зокрема, до Регламенту обласної ради VIII скликання, затвердженого рішенням обласної ради від 24.12.2020 №13 «Про Регламент обласної ради VIII скликання», зі змінами (рішення Житомирської обласної ради від 14.07.2022 №419 «Про внесення змін у рішення Житомирської обласної ради від 24.12.2020 № 13 «Про Регламент обласної ради VIII скликання», зі змінами»). Таким чином, відповідач зауважив, що Житомирською обласною радою було утворено дорадчий орган - Погоджувальну раду, визначено порядок її діяльності та приведено у відповідність вимогам чинного законодавства всі документи обласної ради щодо її діяльності, як наслідок, твердження позивача про те, що "в діючому" Регламенті обласної ради відсутній такий термін, як «Погоджувальна рада» і внесення запропонованих змін є незаконним та протиправним, є таким, що не відповідає фактичній дійсності, є припущенням та лише суб`єктивно оціночним поняттям з точки зору позивача. З огляду на вказане, Житомирська обласна рада просила відмовити в задоволенні позову у зв`язку з його безпідставністю.

Враховуючи характер спірних правовідносин, розгляд даної адміністративної справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи відповідно до норм ст.ст. 257, 262 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 14 липня 2022 року на одинадцятій сесії Житомирської обласної ради VIII скликання було прийнято рішення №418 "Про утворення Погоджувальної ради житомирської обласної ради VIII скликання". Вказаним рішенням Житомирська обласна рада вирішила:

1) утворити Погоджувальну рада Житомирської обласної ради VIII скликання;

2) затвердити Положення про Погоджувальну рада Житомирської обласної ради VIII скликання;

3) визнати такими, що втратили чинність, наступні рішення Житомирської обласної ради:

- від 27.11.2020 №12 "Про утворення президії обласної ради VIII скликання";

- від 24.12.2020 №57 "Про внесення змін у рішення обласної ради від 27.11.2020 №12";

- від 27.05.2021 №161 "Про Положення про президія обласної ради VIII скликання";

- від 27.05.2021 №162 "Про внесення змін у рішення Житомирської обласної ради від 27.11.2020 №12 "Про утворення президії обласної ради VIII скликання" зі змінами";

- від 04.11.2021 №285 "Про внесення змін у рішення Житомирської обласної ради від 27.11.2020 №12 "Про утворення президії обласної ради VIII скликання" зі змінами";

- від 16.12.2021 №368 "Про внесення змін у рішення Житомирської обласної ради від 27.11.2020 №12 "Про утворення президії обласної ради VIII скликання" зі змінами";

- від 16.06.2022 №398 "Про внесення змін у рішення Житомирської обласної ради від 27.11.2020 №12 "Про утворення президії обласної ради VIII скликання" зі змінами".

Депутат Житомирської обласної ради Крамаренко Сергій Михайлович вважає вказане рішення Житомирської обласної ради від 14.07.2022 №418 "Про утворення Погоджувальної ради житомирської обласної ради VIII скликання" протиправним, оскільки, на його переконання, законодавство не передбачає права обласної ради створювати такий дорадчий орган як Погоджувальна рада, оскільки згідно статті 57 Закону України від 21.05.1997 №280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" таким органом є Президія. Крім того, зазначає, що при прийнятті цього рішення відповідачем було порушено норми Регламенту Житомирської обласної ради VIII скликання, затвердженого рішенням від 24.12.2020 №13 (зі змінами), а саме:

- порушено статтю 15 Регламенту щодо строку внесення до порядку денного сесії ради проекту цього рішення;

- порушено частину 4 статті 15 Регламенту в частині строку оприлюднення проекту цього рішення;

- порушено статтю 17 Регламенту в частині підготовки проекту цього рішення.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України "Про місцеве самоврядування в Україні" №280/97-ВР від 21.05.1997 (далі - Закон №280/97-ВР).

Відповідно до частини 2 статті 10 Закону №280/97-ВР обласні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.

Порядок формування та організація діяльності рад визначаються Конституцією України, цим та іншими законами, а також статутами територіальних громад (ч. 4 ст. 10 Закону №280/97-ВР).

Згідно з частиною 1 статті 45 Закону №280/97-ВР сільська, селищна, міська, районна в місті (у разі її створення), районна, обласна рада складається з депутатів, які обираються жителями відповідного села, селища, міста, району в місті, району, області на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування.

Статтею 3 Закону України від 11 липня 2002 року №93-IV "Про статус депутатів місцевих рад" (далі - Закон №93-IV) передбачено, що депутат місцевої ради є повноважним і рівноправним членом відповідної ради - представницького органу місцевого самоврядування. Депутат місцевої ради відповідно до цього Закону наділяється всією повнотою прав, необхідних для забезпечення його реальної участі у діяльності ради та її органів.

Відповідно до п.п. 3-6, 10, 15 ст.19 Закон №93-IV депутат місцевої ради має право: пропонувати питання для розгляду їх радою та її органами; вносити пропозиції і зауваження до порядку денного засідань ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті; вносити на розгляд ради та її органів пропозиції з питань, пов`язаних з його депутатською діяльністю; вносити на розгляд ради та її органів проекти рішень з питань, що належать до їх відання, поправки до них; вносити пропозиції про заслуховування на пленарному засіданні ради звіту чи інформації будь-якого органу або посадової особи, підзвітних чи підконтрольних раді, а також з питань, що віднесені до компетенції ради, інших органів і посадових осіб, які діють на її території та об`єднуватися з іншими депутатами місцевої ради в депутатські групи, фракції, які діють відповідно до регламенту ради.

Правові норми частини 1 статті 46 Закону №280/97-ВР визначають, що сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Відповідно до частин 14 та 15 статті 46 Закону №280/97-ВР не пізніш як на другій сесії затверджується регламент роботи відповідної ради, а також положення про постійні комісії ради.

Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні. При цьому, пункт 5 частини 1 статті 43 Закону України від 21.05.1997 №280/97-ВР визначає, що питання затвердження регламенту ради вирішується виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради.

Згідно з частинами 1, 2 статті 59 Закону №280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. Відповідно до правових норм статті 47 Закону №280/97-ВР органами ради є постійні комісії, які обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету. Постійні комісії обираються радою на строк її повноважень у складі голови і членів комісії. Всі інші питання структури комісії вирішуються відповідною комісією. Постійні комісії є підзвітними раді та відповідальними перед нею. Перелік, функціональна спрямованість і порядок організації роботи постійних комісій визначаються регламентом відповідної ради та Положенням про постійні комісії, що затверджується радою з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" щодо реалізації повноважень ради у здійсненні державної регуляторної політики постійними комісіями відповідної ради.

Разом з тим, частиною 6 статті 10 Закону №280/97-ВР сільським, селищним, міським, районним та обласним радам також надано право для реалізації своїх повноважень утворювати консультативно-дорадчі органи.

Згідно з статтею 57 Закону №280/97-ВР районна, обласна рада може утворити президію (колегію) ради. Президія (колегія) ради є дорадчим органом ради, який попередньо готує узгоджені пропозиції і рекомендації з питань, що передбачається внести на розгляд ради. Президія (колегія) ради може приймати рішення, які мають дорадчий характер. До складу президії (колегії) ради входять голова ради, відповідно заступник голови районної, районної у місті ради чи перший заступник, заступник голови обласної ради, голови постійних комісій ради, уповноважені представники депутатських груп і фракцій. Президія (колегія) ради діє на основі Положення про неї, що затверджується радою. Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 43 Закону України від 21.05.1997 №280/97-ВР питання утворення президії (колегії) ради та затвердження положення про неї вирішується виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради.

Надаючи правову оцінку доводам позивача про те, що законодавство не передбачає створення в обласній раді такого дорадчого органу, як погоджувальна рада, оскільки відповідно до статті 57 Закону України від 21.05.1997 №280/97-ВР дорадчим органом ради є президія (колегія) ради, суд зазначає наступне.

Зміст статті статтею 57 Закону №280/97-ВР свідчить про те, створення такого дорадчого органу, як президія (колегія) ради, є правом, а не обов`язком обласної ради, оскільки в цій статті вказано, що обласна рада може, а не зобов`язана, утворити президію (колегію) ради.

В той же час, частина 6 статті 10 Закону №280/97-ВР наділяє обласну раду правом утворювати консультативно-дорадчі органи для реалізації своїх повноважень. При цьому, суд звертає увагу, що застосоване законодавцем в конструкції цієї правової норми формулювання "консультативно-дорадчі органи" вжите в множинні, що свідчить про те, що законодавець наділив обласну раду правом утворювати не один дорадчий орган. Крім того, з огляду на статтю 57 Закону №280/97-ВР, відповідно до якої утворення такого дорадчого органу, як президія (колегія) ради, є правом, а не обов`язком обласної ради, а також беручи до уваги відсутність в Законі №280/97-ВР вичерпного переліку консультативно-дорадчих органів, які можуть утворюватися обласною радою, суд приходить до висновку, що консультативно-дорадчий орган може бути утворений не тільки у формі президії (колегії) ради.

Також суд зауважує, що згідно з частиною 15 статті 46 Закону №280/97-ВР порядок підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".

Регламент Житомирської обласної ради VIIІ скликання, що був затверджений рішенням Житомирської обласної ради від 24.12.2020 № 13 (зі змінами), в редакції, яка діяла до 14 липня 2022 року, містив Розділ XVIII «Президія обласної ради», який регулював питання порядку створення, функціонування цього дорадчого органу, а також його повноваження.

Відповідно до Регламенту Житомирської обласної ради VIIІ скликання, затвердженого рішенням Житомирської обласної ради від 24.12.2020 № 13 (зі змінами) Регламент Житомирської обласної ради (далі - Регламент) визначає порядок діяльності обласної ради, її органів та посадових осіб щодо виконання повноважень, встановлених Конституцією України, Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні", "Про статус депутатів місцевих рад", "Про службу в органах місцевого самоврядування", іншими законодавчими актами.

Регламент обласної ради є нормативним актом, який передбачає порядок підготовки, скликання і проведення сесій ради, підготовки і розгляду нею питань, прийняття рішень ради, формування органів ради, визначає порядок здійснення контрольних функцій, інших видів діяльності ради відповідно до її повноважень, встановлених Конституцією України та законами України (ч. 1 ст. 2 Регламенту).

Під час розгляду справи судом безспірно встановлено, що прийняттю оскаржуваного в даній справі рішення одинадцятої сесії Житомирської обласної ради VIII скликання від 14 липня 2022 року №418 "Про утворення Погоджувальної ради житомирської обласної ради VIII скликання", яким було утворено Погоджувальну рада Житомирської обласної ради VIII скликання та скасовано рішення Житомирської обласної ради, якими регулювалась діяльність президії Житомирської обласної ради VIII скликання, відповідачем було прийнято рішення від 14.07.2022 №419, яким внесено зміни до Регламенту Житомирської обласної ради VIIІ та викладено Розділ XVIII «Президія обласної ради» в наступній редакції:

«Розділ XVIII. Погоджувальна рада

Стаття 139. Погоджувальна рада Житомирської обласної ради VІІІ скликання (далі- Погоджувальна рада) є дорадчим органом, що утворюється для розгляду та узгодження питань щодо проєктів рішень Житомирської обласної ради, що вносяться на її розгляд, інших питань, які стосуються організації роботи обласної ради та її виконавчого апарату.

Стаття 140. Погоджувальна рада утворюється обласною радою і в своїй діяльності підзвітна їй. У склад Погоджувальної ради входять голова обласної ради, перший заступник голови обласної ради, заступник голови обласної ради, голови постійних комісій, голови депутатських фракцій обласної ради. За умови, якщо голова фракції є головою постійної комісії обласної ради, у склад Погоджувальної ради входить заступник голови відповідної фракції обласної ради.

Стаття 141. Засідання Погоджувальної ради є повноважним за умови присутності на ньому більше половини членів її загального складу. Погоджувальну раду очолює голова обласної ради, а, у разі його відсутності - перший заступник голови обласної ради або заступник голови обласної ради, який виконує обов`язки голови ради.

Стаття 142. У разі необхідності, на засідання Погоджувальної ради можуть бути запрошені також інші депутати обласної ради, керівники структурних підрозділів виконавчого апарату обласної ради, керівники Житомирської обласної державної (військової) адміністрації та її структурних підрозділів, представники органів місцевого самоврядування та виконавчої влади, політичних партій, громадських організацій, засобів масової інформації, інші особи.

Стаття 143. Порядок організації роботи Погоджувальної ради визначається цим Регламентом та Положенням про Погоджувальну раду, що затверджується обласною радою.

Стаття 144. На засіданні Погоджувальної ради можуть розглядатися інші питання місцевого самоврядування та прийматися щодо них відповідні рекомендації. Ці рекомендації можуть направлятися органам місцевого самоврядування, органам виконавчої влади та іншим органам».

Суд також зертає увагу, що вищезазначене Рішення одинадцятої сесії Житомирської обласної ради VIII скликання від 14 липня 2022 року №419 "Про внесення змін у рішення Житомирської обласної ради від 24.12.2020 № 13 «Про Регламент обласної ради VIIІ скликання» зі змінами", є чинним, доказів його оскарження матеріали справи не містять.

Таким чином, після внесення вказаних змін, право Житомирської обласної ради створювати такий дорадчий орган, як Погоджувальна рада, було прямо визначено в її Регламенті.

З огляду на вказане, суд приходить до висновку про безпідставність доводів позивача про те, що законодавство не передбачає створення в обласній раді такого дорадчого органу, як погоджувальна рада.

Надаючи правову оцінку доводам позивача про те, що рішення одинадцятої сесії Житомирської обласної ради VIII скликання від 14 липня 2022 року №418 "Про утворення Погоджувальної ради житомирської обласної ради VIII скликання" з не дотриманням положень Регламенту Житомирської обласної ради VIII скликання щодо підготовки і розгляду радою процедурних питань на сесії, строків і порядку внесення на сесію ради проекту рішення, його обговорення та ухвалення на сесії, суд зазначає наступне.

Зокрема, в позовній заяві депутат ОСОБА_1 вказує на порушення статті 15 Регламенту щодо строку внесення до порядку денного сесії ради проекту оскаржуваного рішення Житомирської обласної ради VIII скликання від 14 липня 2022 року №418 "Про утворення Погоджувальної ради житомирської обласної ради VIII скликання", оскільки цей проект був зареєстрований у раді 07 липня 2022 року, тобто менше ніж за десять робочих днів до відкриття сесії.

Перевіряючи обгрунтованість доводів позивача про наявність вказаного порушення, суд керується наступним.

Відповідно до частини 1 статті 2 Регламенту Житомирської обласної ради VIIІ скликання, Регламент передбачає порядок підготовки, скликання і проведення сесій ради, підготовки і розгляду нею питань, прийняття рішень ради.

Положеннями статті 15 Регламенту Житомирської обласної ради VIIІ скликання визначено, що пропозиції до проєкту порядку денного сесії вносяться головою обласної ради, постійними комісіями, депутатськими фракціями, депутатами обласної ради, головою обласної державної адміністрації не пізніш як за десять робочих днів до відкриття сесії .

Відповідно до статті 20 Регламенту Житомирської обласної ради VIIІ скликання пропозиції до порядку денного, внесені пізніше зазначеного терміну або під час сесії, вносяться на розгляд обласної ради після обговорення та підготовки висновку про доцільність їх включення у порядок денний сесії відповідною постійною комісією.

Відтак, стаття 20 Регламенту Житомирської обласної ради VIIІ скликання передбачає можливість внесення пропозицій до проєкту порядку денного сесії в строк пізніше ніж за десять робочих днів до відкриття сесії, однак при дотримання певних умов - після обговорення та підготовки висновку про доцільність їх включення у порядок денний сесії відповідною постійною комісією.

Перевіряючи обгрунтованість доводів позивача в частині недотримання вимог статті 17 Регламенту, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 17 Регламенту пропозиції щодо внесення питання у порядок денний сесії обласної ради подаються із завізованим проєктом рішення, до якого може надаватися пояснювальна записка, яка містить юридичне обґрунтування прийняття даного рішення, необхідні прогнози соціально-економічних та інших наслідків його реалізації, інформаційно-довідковий матеріал (таблиці, графіки тощо). Проєкт рішення подається в письмовій формі та на електронних носіях.

Зі змісту вказаних норм Регламенту вбачається, що вони не передбачають в обов`язковому порядку надання пропозицій та інших зазначених документів до проекту рішення, а лише встановлюють таку можливість для зручності розгляду питання, при цьому, пропозиції до порядку денного, що внесені пізніше зазначеного терміну або під час сесії, вносяться на розгляд обласної ради після обговорення та підготовки висновку про доцільність їх включення у порядок денний сесії відповідною постійною комісією.

При внесенні пропозицій у порядок денний сесії головою облдержадміністрації разом з проєктом рішення подаються всі додатки в кількості 64 примірників.

З огляду на викладене, суд не бере до уваги твердження позивача, щодо недотримання обласною радою положень Регламенту (ч.2 ст.17) в частині внесенні пропозицій у порядок денний сесії проекту рішення з додатками в кількості 64 примірників, так як проект оскаржуваного рішення не вносився головою Житомирської обласної державної (військової) адміністрації, а тому вимога подання 64 примірників рішення, в даному випадку не повинна бути застосована.

Згідно статті 17 Регламенту проєкти рішень ради мають бути кваліфіковано підготовленими. Крім короткого об`єктивного аналізу стану справ з питання, яке пропонується до розгляду, вони повинні передбачати конкретні заходи щодо удосконалення роботи у тій чи іншій галузі, усунення наявних недоліків, із зазначенням виконавців та реальних строків виконання.

Відповідальність за якість і законність внесеного проєкту рішення чи іншого документа, поданого з проєктом рішення, покладається на керівника органу чи депутата, який його вносить.

Узагальнення зауважень і пропозицій до проєкту рішення, визначення остаточного його варіанта покладається на автора проєкту.

Із проєктом рішення його автором подаються матеріали для розгляду на засіданнях постійних комісій, сесії обласної ради, а також пропозиції щодо розсилки рішення, із зазначенням найменування підрозділу, установи чи організації, якій слід направити документ, та кількість примірників (лист розсилки).

Всі завізовані проєкти рішень підлягають обов`язковій перевірці управлінням юридичної та кадрової роботи виконавчого апарату обласної ради на відповідність їх чинному законодавству та візування.

Перший заступник голови обласної ради візує проєкт рішення останнім і, при необхідності, вносить його на розгляд Погоджувальної ради ради.

Проєкти рішень оприлюднюються не пізніш як за десять робочих днів до відкриття сесії на офіційному вебсайті обласної ради.

На кожному проєкті рішення, який розміщується на офіційному вебсайті обласної ради, зазначається інформація про розробника проєкту рішення (назва установи, підприємства, організації, прізвище, ім`я та по батькові відповідальної за підготовку проєкту рішення особи, її посада, контактний телефон), дата розміщення даного проєкту рішення на офіційному вебсайті обласної ради.

У разі надання проєкту рішення, що містить зміни у діюче рішення, в обов`язковому порядку надається порівняльна таблиця. В порівняльній таблиці зазначається назва та дата рішення, до якого вносяться зміни. У правій колонці порівняльної таблиці вказується діюча редакція рішення (стаття, підпункт тощо), а в лівій колонці викладається редакція рішення, що пропонується.

При цьому, статті 18 Регламенту визначає, що у разі, якщо внесена пропозиція у порядок денний не відповідає вимогам даного Регламенту (ст.17), виконавчим апаратом обласної ради направляється суб`єкту подання письмове повідомлення з пропозицією усунути встановлені недоліки у певний термін.

Відповідно до статті 19 Регламенту проєкт порядку денного готується виконавчим апаратом обласної ради на основі внесених пропозицій з проєктами рішень, попередньо розглядається президією ради, яка приймає рекомендацію про внесення його на сесію.

У разі, коли постійна комісія обласної ради внесла рекомендацію не вносити питання на розгляд обласної ради або комісією не було прийнято рішення з питання, таке питання розглядається президією ради, яка приймає остаточне рішення, після чого голова ради вносить пропозицію про внесення питання у порядок денний на розгляд обласної ради.

У разі відсутності за 5 робочих днів до початку сесії обласної ради передбачених чинним законодавством документів, необхідних для прийняття обласною радою відповідного рішення, таке питання виконавчим апаратом обласної ради не включається у проєкт порядку денного сесії обласної ради.

На обґрунтування позовних вимог, позивач посилається на порушення вимог ч. 4 статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" та статті 15 Регламенту в частині оприлюднення проекту оскаржуваного рішення.

З даного приводу суд зазначає, що відповідно частини 4 статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 10 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття. Аналогічні положення закріплені також в статті 15 Регламенту.

Під час розгляду справи судом встановлено, що проект оскаржуваного рішення Житомирської обласної ради VIII скликання від 14 липня 2022 року №418 "Про утворення Погоджувальної ради житомирської обласної ради VIII скликання" був оприлюднений 12.07.2022.

Однак, згідно ч. 10 ст. 9 Закону України від 12 травня 2015 року №389-VIII (далі - Закон №389-VIII) "Про правовий режим воєнного стану" у період дії воєнного стану на акти органів місцевого самоврядування, військово-цивільних адміністрацій та військових адміністрацій, а також їх посадових осіб не поширюються вимоги пункту 3 частини першої (у частині оприлюднення проектів актів), частини четвертої статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації", Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" та Закону України "Про державну допомогу суб`єктам господарювання".

У зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України згідно з Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", з 05.30 год. 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який в подальшому був продовжений відповідними Указами Президента України та діяв на момент прийняття оскаржуваного рішення.

Вказане свідчить, що у зв`язку з дією в Україні воєнного стану вимоги частини четвертої статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" щодо 10-денного строку оприлюдення проектів рішень органів місцевого самоврядування не діяли на момент спірних правовідносин, а тому твердження позивача про порушення частини 4 статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" при прийнятті рішення Житомирської обласної ради VIII скликання від 14 липня 2022 року №418 "Про утворення Погоджувальної ради житомирської обласної ради VIII скликання" суд вважає помилковим до уваги не приймає.

Крім того, аргументуючи свою позицію, позивач, посилаючись на статтю 17 Регламенту, зазначає про відсутність порівняльної таблиці, яка мала бути долучена до проекту оскаржуваного рішення.

З даного приводу суд зазначає, що відповідно до статті 17 Регламенту у разі надання проєкту рішення, що містить зміни до діючого рішення, в обов`язковому порядку до проєкту рішення надається порівняльна таблиця. В порівняльній таблиці зазначається назва та дата рішення, до якого вносяться зміни, в правій колонці порівняльної таблиці вказується діюча редакція рішення (стаття, підпункт тощо), а в лівій колонці викладається редакція рішення, що пропонується.

Розробник проєкту рішень, що вносить зміни до діючого рішення, подає в електронному вигляді рішення зі змінами для подальшого опублікування його на веб-сайті, у разі прийняття зміни до діючого рішення.

Таким чином, вказано норма передбачає необхідність надання порівняльної таблиці до проекту рішення виключно у випадку, коли такий проект рішення містить зміни у діюче рішення.

Однак, жодних змін в діючі рішення Житомирської обласної ради оскаржуваним рішенням від 14 липня 2022 року №418 "Про утворення Погоджувальної ради житомирської обласної ради VIII скликання" не вносилось, ним було утворено Погоджувальну раду та визнано такими, що втратили чинність ряд рішень Житомирської обласної ради, які регулювали діяльність створення президії ради. З огляду на що, вимоги статті 17 Регламенту щодо необхідності обов`язкового надання порівняльної таблиці на спірні правовідносини не поширюються.

З приводу доводів позивача щодо неврахування при прийнятті оскаржуваного рішення зауважень, поданих заступником керуючого справами - начальником управління юридичної та кадрової роботи виконавчого апарату Житомирської обласної ради Репіковим А.В., суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 17 Регламенту всі завізовані проєкти рішень підлягають обов`язковій перевірці управлінням юридичної та кадрової роботи виконавчого апарату обласної ради на відповідність їх чинному законодавству та візування.

Дослідивши під час розгляду справи вищезазначені зауваження заступника керуючого справами - начальника управління юридичної та кадрової роботи виконавчого апарату Житомирської обласної ради Репікова А.В., суд встановив, що вони стосуються проекту рішення Житомирської обласної ради "Про внесення змін у рішення Житомирської обласної ради від 24.12.2020 №13 "Про регламент обласної ради VIII скликання" та не мають відношення до оскаржуваного в даній справі рішення Житомирської обласної ради оскаржуваним рішенням від 14 липня 2022 року №418 "Про утворення Погоджувальної ради житомирської обласної ради VIII скликання".

Крім того, позивач зазначає про ігнорування рекомендації постійної комісії обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, місцевого самоврядування, законності, правопорядку та антикорупційної діяльності від 11.07.2022 №11. Однак, як зазначає сам позивач в поданому позові, ці рекомендації стосувались введення в склад новоствореної постійної комісії обласної ради з питань бюджету та комунальної власності членів комісії з питань комунальної власності та майнових відносин, яка ліквідована. Водночас, суд зауважує, що питання які стосуються діяльності постійних комісій Житомирської обласної ради, оскаржуваним рішенням від 14 липня 2022 року №418 "Про утворення Погоджувальної ради Житомирської обласної ради VIII скликання" не регулюються, а тому підстави для врахування при його прийнятті вказаних рекомендацій постійної комісії обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, місцевого самоврядування, законності, правопорядку та антикорупційної діяльності від 11.07.2022 №11 відсутні.

Суд також вважає безпідставними та відхиляє доводи депутата ОСОБА_1 про те, що оскаржуваним рішенням від 14.07.2022 №418 "Про утворення Погоджувальної ради Житомирської обласної ради VIII скликання" протиправно вчинено дії з ліквідації постійної комісії з питань комунальної власності та майнових відносин та незаконно виведеного його, як голову цієї постійної комісії з її складу, адже рішенням від 14 липня 2022 року №418 "Про утворення Погоджувальної ради Житомирської обласної ради VIII скликання" не вирішувалось питання ліквідації постійної комісії Житомирської обласної ради з питань комунальної власності та майнових відносин.

Крім того, суд зауважує, що саме по собі порушення встановленої законом процедури прийняття відповідного акту може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що таке порушення вплинуло або могло вплинути на правильність оскаржуваного рішення. Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Аналогічна позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 10 липня 2019 року у справі №804/639/18.

Враховуючи встановлені обставини справи, суд вважає, що існування будь-яких імовірних процедурних порушень, про які зазначає у своєму позові депутат Житомирської обласної ради ОСОБА_1 , не може бути підставою для скасування рішення одинадцятої сесії Житомирської обласної ради від 14 липня 2022 року №418 "Про утворення Погоджувальної ради Житомирської обласної ради VIII скликання", оскільки при його прийнятті Житомирська обласна рада діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відтак, суд повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи і дослідженими доказами, дійшов висновку, що позовні вимоги депутата ОСОБА_1 є безпідставними та не підлягають задоволенню.

Керуючись статями 2, 9, 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 263, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

У задоволенні позову депутата Житомирської обласної ради ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Житомирської обласної ради (майдан ім. С. П. Корольова, 1, м. Житомир, 10014; ) про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Е.Черняхович