Справа № 120/1043/24
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2024-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 лютого 2024 р. Справа № 120/1043/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши в м. Вінниці матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місцезнаходження: АДРЕСА_1 ), від імені та в інтересах якої діє адвокат Грушко Жанна Вячеславівна (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса для листування: АДРЕСА_2 ), до Головного управління ДПС у Вінницькій області (код ЄДРПОУ ВП 44069150, місцезнаходження: вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21100) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

29.01.2024 через підсистему "Електронний суд" до суду надійшла позовна заява адвоката Грушко Ж.В., подана від імені та в інтересах позивачки ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про:

- визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 08.02.2019 за № № , 002831305;

- зобов`язання відповідача виключити з інтегрованої картки платника податку щодо позивачки відомості про податковий борг в сумі 57516, 74 грн, нарахованй на підставі оспорюваних податкових повідомлень-рішень.

Щодо строку звернення до суду з адміністративним позовом, то представниця позивачки зазначає, що загальний строк давності щодо спорів платника податків та контролюючого органу визначений статтею 102 Податкового кодексу України (далі ПК України), становить 1095 днів та починає свій перебіг з моменту отримання платником рішення. Разом з тим пунктом 52-2 підрозділу 10 розд. ХХ "Перехідні положення" ПК України було передбачено, що на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), зупиняється перебіг строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Крім того, представниця позивачки зазначає, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому воєнний стан неодноразово продовжувався і він діє донині. Водночас Законом України від 03 березня 2022 року № 2118-IX "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану" підрозділ 10 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України доповнено пунктом 69 та установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей визначених у цьому пункті. При цьому підпунктом 69.9 цього пункту, який діяв до 01.08.2023, було передбачено, що для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Отже, представниця позивачки вважає, що строки давності, визначені статтею 102 ПК України, спочатку були зупинені з 18.03.2020 до введення воєнного стану (24.02.2022) у зв`язку з дією карантину, а надалі зупинені з 07.03.2022 до 01.08.2023 у зв`язку з доповненням ПК України пунктом 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення".

Відтак, оскільки в момент коли позивачка дізналася про наявність спірних податкових повідомлень-рішень позовна давність була зупинена, а її відновлення відбулось з 01.08.2023, адміністративний позов пред`явлено позивачкою в межах встановленого законом строку.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, оцінивши наведені заявником доводи в частині дотримання строку звернення до суду, приходжу до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 належить залишити без руху з огляду на таке.

Частиною першою статті 171 КАС України передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас положення статей 160, 161 КАС України поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

За змістом частини четвертої статті 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, зазначена норма встановлює строки звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, Податковий кодекс України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Відтак, у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

А згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 27.01.2022 у справі № 160/11673/20 з метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 03.04.2018 у справі № 826/5325/17, від 23.05.2018 у справі № 803/728/17, від 18.06.2018 у справі № 805/1146/17-а та сформулювала такий правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), визначається частиною другою статті 122 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

З урахуванням наведених висновків Верховного Суду, суд вважає, що строк звернення до суду з цим позовом визначається статтею 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до позовної заяви позивачка просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 08.02.2019 за №№ , і як наслідок (похідна вимога) зобов`язати відповідача виключити з інтегрованої картки платника податку щодо позивачки відомості про податковий борг в сумі 57516,74 грн, нарахованй на підставі цих рішень.

При цьому позивачка зазначає, що вказані податкові повідомлення-рішення на її адресу не надходили, а про них вона дізналася лише після ознайомлення представником позивачки 19.01.2021 з матеріалами справи № 120/6794/20-а за позовом Головного управління ДПС у Вінницькій області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу.

Відтак, оскільки, як вже зазначалося вище, до позовних вимог про оскарження рішень контролюючого органу застосовується строк звернення до суду, передбачений ч. 2 ст. 122 КАС України, є очевидним істотне пропущення позивачкою такого шестимісячного строку, який завершився ще 20.07.2021.

Водночас наведені у позовній заяві доводи щодо дотримання позивачкою строку звернення до суду наведеного висновку не змінюють, адже вони стосуються строку давності, визначеного статтею 102 ПК України, який у даному випадку не є застосовним.

Крім того, суд вважає помилковими твердження заявниці про те, що шестимісячний строк звернення до суду слід обчислювати з 01.08.2023. Суд зауважує, що на відміну від строку, визначеного ст. 102 ПК України, перебіг строку, встановленого статтею 122 КАС України, не зупинявся, а тому цей строк розпочав свій перебіг з дня коли позивачка дізналася про наявність спірних податкових повідомлень-рішень, тобто з 20.01.2021. Тим паче, що на той момент Верховним Судом у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 вже була сформована правова позиція щодо необхідності застосування саме строк, встановленого статтею 122 КАС України, у разі якщо платник податківзвертається до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення без попереднього використання процедури досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

В силу положень ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Водночас вказаних вимог позивачка не виконала та разом з позовною заявою не подала клопотання (заяву) про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності його пропуску.

Згідно з пп. 3, 5 ч. 1 ст. 171 КАС України після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, вищезазначені недоліки позовної заяви перешкоджають можливості відкриття провадження у справі та дають підстави для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачці 10-денного строку для подання до суду клопотання (заяви) про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності його пропуску.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи невідповідність поданого позову вимогам закону, позовну заяву ОСОБА_1 належить залишити без руху з наданням позивачці 10-денного строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви шляхом подання до суду клопотання (заяви) про поновлення строку звернення до суду з цим позовом та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 245, 256, 293, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, зобов`язання вчинити дії.

2. Встановити позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали, протягом 10 (десяти) днів з дня вручення (отримання) копії ухвали.

3. Копію ухвали надіслати представниці позивачки, адвокату Грушко Жанні Вячеславівни, для відома та виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Сало Павло Ігорович