Справа № 300/5683/23
Суддя: Чуприна О.В.
Дата ухвалення: 2024-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"31" січня 2024 р. справа № 300/5683/23
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Чуприни О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Жарський Тарас Володимирович, до Головного управління Державної податкової служби в Івано-Франківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 13.06.2023 за №00005724/0706 та від 14.06.2023 за №00/5754/0901, -
Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (надалі по тексту також - позивач, ФОП ОСОБА_1 , платник податків, фізична особа-підприємець, суб`єкт господарювання), в інтересах якої діє адвокат Жарський Тарас Володимирович (надалі по тексту також - представник позивача), звернулася в суд з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби в Івано-Франківській області (надалі по тексту також відповідач, Головне управління ДПС в області, контролюючий орган, податковий орган) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 13.06.2023 за №00005724/0706 та від 14.06.2023 за №00/5754/0901 (надалі по тексту також - оскаржувані рішення).
Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачем протиправно, з порушенням норм матеріального права, правової процедури та невірного встановлення дійсних обставин, за наслідками проведення фактичної перевірки господарської одиниці магазину-кафе " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", прийнято податкові повідомлення-рішення від 13.06.2023 за №00005724/0706 та від 14.06.2023 за №00/5754/0901, яким до ФОП ОСОБА_2 застосовано штрафні (фінансові) санкції в сумі 49 569,50 гривень і в сумі 65 786,00 відповідно.
Насамперед, в частині податкового повідомлення-рішення від 13.06.2023 за №00005724/0706 позивач стверджує про необґрунтованість висновків контролюючого органу про порушення позивачем вимог діючого законодавства з питань застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, оскільки у даному випадку позивач проводив розрахункові операції через реєстратор розрахункових операцій із використанням режиму програмування підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування та ціни товару. На переконання позивача, зазначення коду УКТЗЕД "2208 20 1800" жодним чином не вплинуло ні на відпуск алкогольних напоїв з заниженням мінімальних роздрібних цін на алкогольні напої, оскільки такі відповідно до постанови Кабінету Міністрів України "Про встановлення розміру мінімальних оптово-відпускних і роздрібних цін на окремі види алкогольних напоїв" від 30.10.2008 за №957 визначаються за кодом "2208 20", ні на визначення підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, оскільки позивачем вірно зазначено перші сім цифр "2208 20 1", найменування, ціну та кількість товару, які повністю дають можливість ідентифікувати, що позивачем застосовано УКТ ЗЕД "2208 20 12 00", а не "2208 20 1800".
Окрім вказаного, позивач вважає безпідставними і не обґрунтованими висновки акту перевірки щодо реалізації алкогольних напоїв з однаковими марками акцизного податку, номери і серії яких дублюються у фіскальних чеках РРО, внаслідок чого застосовано штрафні санкції в сумі 58 986,00 гривень згідно податкового повідомлення-рішення від 14.06.2023 за №00/5754/0901. За доводами позивача необхідною передумовою застосування до суб`єкта господарювання вище зазначених наслідків є наявність необхідних доказів на підтвердження порушення таким суб`єктом вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів про виробництво та обіг спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, у тому числі і докази на підтвердження маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції. При цьому відповідачем не надано належних та достовірних доказів виявлення саме під час проведення фактичної перевірки та в магазині позивача факту продажу алкогольних напоїв без марок акцизного податку. Також в акті (довідці) фактичної перевірки від 22.05.2023 не вказано достатньої інформації, яка дозволяє встановити факт порушення позивачем правил реалізації алкогольного виробу з огляду на відсутність будь-якої деталізації виявленого порушення, повних реквізитів продукції. Зокрема, в акті перевірки не вказано номер партії та дату виробництва вказаних алкогольних напоїв, які в обов`язковому порядку зазначаються на кожній пляшці алкогольного напою. На переконання позивача, складання посадовими особами контролюючого органу акту фактичної перевірки із відображенням у ньому лише твердження щодо невідповідності марки акцизного податку є недостатнім і повинно здійснюватися шляхом повного фіксування та збирання всіх необхідних доказів на підтвердження таких обставин, у тому числі шляхом фіксування місця правопорушення (здійснення господарської діяльності) фото- або відеозасобами, детального опису порушення та ідентифікуючих даних алкогольних напоїв. Відповідачем не надано засвідчених належним чином копій чеків, на підставі яких зроблено висновок щодо виявленого порушення, у ході проведення фактичної перевірки контролюючий орган не досліджував такі чеки чи його дублікати або інші розрахункові документи за період перевірки, а отже контролюючим органом не встановлено саме у ході проведення фактичної перевірки факт реалізації позивачем алкогольних напоїв з марками акцизного податку невстановленого зразка.
Щодо продажу алкогольних напоїв у період дії заборони на продаж таких напоїв встановлених згідно наказу обласної військової адміністрації №12, то за твердженням позивача норми статті 153 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" не встановлюють обмежень із продажу алкогольних напоїв, заборона на продаж яких визначена наказами військового командування чи військової адміністрації під час дії воєнного стану, як в даному випадку Наказу №12, який прийнято головою обласної державної адміністрації начальником обласної військової адміністрації Світланою Онищук. Відтак, санкція за порушення вимог статті 153 цього Закону у розмірі 6 800,00 гривень, передбачена абзацом 12 частини 2 статті 17 Закону №481/95-ВР, застосована до позивача відповідачем протиправно.
З наведених підстав вважає оскаржувані рішення протиправними, у зв`язку з чим просила позов задовольнити і скасувати податкові повідомлення-рішення від 13.06.2023 за №00005724/0706 та від 14.06.2023 за №00/5754/0901.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 28.08.2023 відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по тексту також КАС України) відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами (а.с.33-34).
Також, з приводу встановлених порушень при проведенні перевірки відповідач пояснив, що для підакцизного товару необхідно забезпечити зазначення у фіскальному касовому чеку код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, затвердженого Законом України від 04.06.2020 за №674-ІХ "Про Митний тариф України", який складається з 10 цифр. Згідно пункту 226.7. статті 226 Податкового кодексу України (надалі по тексту також ПК України) кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв. Водночас, згідно пункту 226.9 статті 226 ПК України вважаються такими, що немарковані алкогольні напої, тютюнові вироби та рідини, які використовуються в електронних сигаретах, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та/або марками, які не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції. Крім того, форма та зміст розрахункового документа встановлені Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 за №13, згідно пункту 2 якого фіскальний касовий чек має містити обов`язкові реквізити, зокрема, такі як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не приймається як розрахунковий.
Вказане, на переконання відповідача, свідчить про правомірність прийнятих контролюючим органом оскаржуваних податкових повідомлень-рішень від 13.06.2023 за №00005724/0706 та від 14.06.2023 за №00/5754/0901, у зв`язку з чим наявні обґрунтовані підстави для відмови в задоволенні позовних вимог.
Відповідач 10.01.2024, 16.01.2024 і 19.01.2024 подав в суд додаткові пояснення від 10.01.2014 за №341/5/09-19-05-01, від 16.01.2024 за №649/5/09-19-05-01 і від 19.01.2024 за №869/5/09-19-05-01 відповідно, додатково розкриваючи зміст та обсяг порушень, встановлених в ході спірної перевірки (а.с.67-109, 110-134, 135-149).
Розглянувши матеріали адміністративної справи, вивчивши зміст позовної заяви, відзиву на позов і додаткових пояснень, дослідивши в сукупності письмові докази, якими сторони обґрунтовують позовні вимоги та заперечення проти них, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд встановив наступні обставини.
Посадовими особами Головного управління Державної податкової служби в Івано-Франківській області 22.05.2023, на підставі направлень на перевірку №№1327, 1328 від 12.05.2023 (а.с.55, 56), проведено фактичну перевірку господарської одиниці магазину-кафе " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що належать суб`єкту господарської діяльності фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 .
При здійсненні перевірки посадовими особами Головного управління Державної податкової служби в Івано-Франківській області встановлено ряд порушень, серед яких зокрема, порушення вимог пунктів 1, 2, 11 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", статті 11, 153 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального".
Виявлені порушення стосувалися обставин:
- проведення розрахункових операцій на повну суму покупки без застосування реєстратора розрахункових операцій, невидача розрахункового документа встановленого зразка;
- проведення розрахункових операцій через реєстратора розрахункових операцій без використання для підакцизних товарів режиму програмування коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, цін товарів та обліку їх кількості;
- реалізація алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка;
- продаж алкогольних напоїв в час доби, на яких встановлено заборону продажу.
- податкове повідомлення-рішення №00005724/0706 від 13.06.2023, яким на підставі підпункту 54.3.3. пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України і пунктів 1, 7 статті 17 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" застосовано до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 штрафні (фінансові) санкції в розмірі 49 569,50 гривень (зворотній бік а.с.13, а.с.14);
- податкове повідомлення-рішення №00/5754/0901 від 14.06.2023, яким на підставі підпункту 54.3.3. пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України і статті 17 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" застосовано до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 штрафні (фінансові) санкції в розмірі 65 786,00 гривень (зворотній бік а.с.11, а.с.12).
Слід відмітити, що перевірка господарської одиниці магазину-кафе " ІНФОРМАЦІЯ_1 " здійснена у присутності ФОП ОСОБА_2 і продавця ОСОБА_3 , про що зроблено відповідний запис в акті перевірки №5864/200/09-19-09-01/ НОМЕР_1 від 22.05.2023. Будь-яких зауважень (заперечень) до акту перевірки вказаними особами надано не було (зворотній бік а.с.20, а.с.21-22).
Згідно пояснення ОСОБА_3 від 22.05.2023, долученого до матеріалів перевірки, остання працює у магазині-кафе " ІНФОРМАЦІЯ_1 " на посаді продавця терміном 1 рік 3 місяці. Продала 22.06.2023 пиво "Закарпатське" 0,5 л ж/б по ціні 30,00 гривень, морозиво 26,00 гривень, розрахунковий документ в руки не видала у зв`язку з тим, що був наступний покупець (а.с.59).
Позивач відмовилася від підпису та отримання другого примірника акту фактичної перевірки, про що посадовими особами відповідача складено акт №931/09-19-09-01/ НОМЕР_1 від 22.05.2023 (а.с.57).
Позивач, вважаючи протиправним прийняття Головним управлінням ДПС в області податкових повідомлення-рішень за №00005724/0706 від 13.06.2023 і за №00/5754/0901 від 14.06.2023 про застосування до неї штрафних санкцій в сумі 49 569,50 гривень і 65 786,00 гривень відповідно, звернулася до суду за захистом свого порушеного права.
Надаючи правову оцінку публічно-правовим відносинам, суд виходить із наступних підстав та мотивів.
У відповідності до статті 244 КАС України, суд вирішуючи питання, яку правову норму належить застосувати до спірних правовідносин та враховуючи період, в якому тривали спірні правовідносини, а також дати застосування фінансових санкцій зазначає, що до правовідносин між сторонами підлягають застосуванню норми права, які діяли в часі на момент їх виникнення.
Предмет адміністративного позову між позивачем та відповідачем врегульований положеннями Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" від 06.07.1995 за №265/95-ВР (надалі по тексту також Закон №265/95-ВР), Законом України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" від 19.12.1995 за №481/95-ВР (надалі по тексту також Закон №481/95-ВР), Податковим кодексом України (надалі по тексту також ПК України), Положенням про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 за №1251 (надалі по тексту також Положення №1251) та Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 за №13 (надалі по тексту також Положення №13).
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, які справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Відповідно до підпункту 62.1.3. пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки (пункт 75.1 статті 75 Податкового кодексу України).
За приписами підпункту 75.1.3. пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України фактичною вважається перевірка, яка здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).
У відповідності до пунктів 80.1, 80.2 статті 80 Податкового кодексу України фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).
Фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з передбачених підстав, зокрема, у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів; у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального; у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про використання праці найманих осіб без належного оформлення трудових відносин та виплати роботодавцями доходів у вигляді заробітної плати без сплати податків до бюджету, а також здійснення фізичною особою підприємницької діяльності без державної реєстрації.
Пунктом 80.10. статті 80 ПК України визначено, що порядок оформлення результатів фактичної перевірки встановлено статтею 86 цього Кодексу.
Так, згідно пункту 86.1 статті 86 Податкового кодексу України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.
Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, або особами, уповноваженими на це у встановленому порядку, у строки, визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.
Водночас, в силу правого визначення пункту 86.5. статті 86 ПК України, акт (довідка) про результати фактичних перевірок, визначених статтею 80 цього Кодексу, складається у двох примірниках, підписується посадовими особами контролюючих органів, які проводили перевірку, реєструється не пізніше наступного робочого дня після закінчення перевірки. Акт (довідка) про результати зазначених перевірок підписується особою, яка здійснювала розрахункові операції, платником податків та його законними представниками (у разі наявності).
Підписання акта (довідки) таких перевірок особою, яка здійснювала розрахункові операції, платником податків та/або його представниками та посадовими особами контролюючого органу, які проводили перевірку, здійснюється за місцем проведення перевірки або у приміщенні контролюючого органу.
В досліджуваному випадку фактична перевірка дотримання суб`єктом господарювання вимог чинного законодавства у сфері виробництва та обігу підакцизних товарів, порядку здійснення розрахункових операцій, наявності ліцензій, інших документів, проводилась на підставі направлень на перевірку від 12.05.2023 за №№1327, 1328 та наказу від 12.05.2023 за №831-п, виданих Головним управлінням Державної податкової служби в Івано-Франківській області (а.с.54, 55, 56).
Як свідчать матеріали справи, направлення на перевірку містять належні відомості, передбачені Податковим кодексом України, зокрема, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та дані про суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), а також підстави.
Вказані направлення та наказ вручено під розписку присутній в об`єкті перевірки ФОП ОСОБА_1 .
Адміністративний позов містить інформацію про те, що допущенні порушення при ініціюванні та організації фактичної перевірки можуть бути підставою для визнання протиправним і скасування рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки. Втім, конкретного опису обставин про дійсні порушення адміністративний позов не містить, в тому числі остання позбавлена змісту про фактичні і юридичні підстави позову в цій частині.
Досліджуючи доводи ФОП ОСОБА_1 щодо протиправності податкового повідомлення-рішення №00005724/0706 від 13.06.2023, яким застосовано до позивача штрафні (фінансові) санкції в розмірі 49 569,50 гривень, суд відзначає слідуюче.
Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначаються Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" від 06.07.1995 за №265/95-ВР.
За визначеннями, наведеними у статті 2 Закону №265/95-ВР, реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для виконання платіжних операцій. До реєстраторів розрахункових операцій належать: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо; розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця.
Відповідно до пунктів 1 і 2 статті 3 Закону №265/95-ВР, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:
- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок (пункт 1);
- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти) (пункт 2);
При цьому, розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну (абзац 19 статті 2 Закону №265/95-ВР).
Форму та зміст розрахункового документа визначено наказом Міністерством фінансів України "Про затвердження Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, Порядку подання звітності, пов`язаної із використанням книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), форми № ЗВР-1 Звіту про використання книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок)" від 21.01.2016 за №13.
Відповідно до пунктів 1, 2 розділу ІІ Положення №13 фіскальний касовий чек на товари (послуги) (надалі по тексту також фіскальний чек) - розрахунковий документ / електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги). Фіскальний касовий чек на товари (послуги) за формою №ФКЧ-1 наведений у додатку 1 до цього Положення.
Фіскальний чек має містити обов`язкові реквізити, серед яких зокрема, цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9).
Згідно пункту 3 розділу ІІ Положення №13 установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.
Аналіз наведених вище правових норм дає суду підстави для висновку, що суб`єкти господарювання зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи, видавати (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідний розрахунковий документ, що підтверджує виконання розрахункової операції, а також проводити розрахункові операції через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.
Пунктом 1 статті 17 Закону №265/95-ВР передбачено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:
- у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання:
100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;
150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення;
Як встановлено судом із матеріалів справи та підтверджується поясненнями відповідача, під час проведення контрольної розрахункової операції на загальну суму 56,00 гривень, зокрема при купівлі пива "Закарпатське" по ціні 30,00 гривень і морозива по ціні 26,00 гривень, розрахунковий документ не було видано продавцем магазину-кафе " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (а.с.59).
Так, згідно пояснення продавця ОСОБА_3 від 22.05.2023, долученого до матеріалів перевірки, остання працює у магазині-кафе " ІНФОРМАЦІЯ_1 " на посаді продавця терміном 1 рік 3 місяці. Продала 22.06.2023 пиво "Закарпатське" 0,5 л ж/б по ціні 30,00 гривень, морозиво 26,00 гривень, розрахунковий документ в руки не видала у зв`язку з тим, що був наступний покупець (а.с.59).
Вказана обставина не заперечується позивачем.
Також суд встановив, що ФОП ОСОБА_1 при здійсненні розрахункових операцій в період, починаючи з 01.01.2022 надавалися особам, які отримували товар, розрахункові документи не встановленої форми та змісту на повну суму проведених операцій. А саме фіскальні чеки не містили обов`язкового реквізиту - цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої, який визначений Положенням №13.
Позивач, в свою чергу, не надав суду жодних пояснень і доказів, які б спростовували вищевказані порушення, що зафіксовані в акті перевірки.
У даній справі суд вважає належними і допустимими доказами відомості із додатку №1 до акту перевірки, які сформовані відповідачем на підставі даних Інформаційних баз даних "системи зберігання і збору даних РРО" та "системи обліку даних РРО", про що детально сформовано відповідні висновки та мотиви нижче по тексту судового рішення у відношенні до додатку №2 до акту.
Отож, в силу приписів пункту 1 статті 17 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" у спірних правовідносинах до позивача підлягає застосуванню фінансова санкція (рішення №00005724/0706 від 13.06.2023) у розмірі:
- 56,00 гривень (у зв`язку із невидачею розрахункового документа);
- 133,00 гривень (у зв`язку із видачею розрахункового документа не встановленої форми та змісту на суму проведених операцій 133,00 гривень х 100%);
- 44 290,50 гривень (у зв`язку із видачею розрахункових документів не встановленої форми та змісту на суму проведених операцій 29 527,00 гривень х 150%).
Решта розміру штрафної санкції в сумі 5 100,00 гривень становить інше порушення.
Зокрема, таким порушенням є "проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД".
Як свідчить зміст акту перевірки від 22.05.2023 та пояснення відповідача, позивачем 19.04.2022 проводилася реалізація підакцизних товарів без використання режиму попереднього програмування коду товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД, а саме реалізовано вино "Ізабелла 100 грам", свідченням чого є відомості про формування фіскального чеку на загальну суму чека 36,00 гривень, чим порушено пункт 11 статті 3 Закону №265/95-ВР.
Так, за правилами пункту 11 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.
Відповідно до статті 2 Закону №265/95-ВР фіскальний режим роботи - це: режим роботи опломбованого належним чином реєстратора розрахункових операцій, який забезпечує безумовне виконання ним фіскальних функцій; режим роботи програмного реєстратора розрахункових операцій, зареєстрованого у реєстрі таких реєстраторів, що забезпечує реєстрацію розрахункових документів на фіскальному сервері контролюючого органу відповідно до цього Закону.
Фіскальний звітний чек - документ встановленої форми, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний фіскальний звітний чек) реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, що містить дані денного звіту, під час створення якого інформація про обсяг виконаних розрахункових операцій заноситься відповідно до фіскальної пам`яті реєстратора розрахункових операцій або фіскального сервера контролюючого органу (стаття 2 Закону №265/95-ВР).
Пунктом 7 статті 17 Закону №265/95-ВР встановлено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.
В даному випадку слід мати на увазі, що столові вина, як і в цілому натуральні вина, класифікують за підакцизними кодами виробів згідно УКТ ЗЕД 2204 10, 2204 21 06 00, 2204 21 07 00, 2204 21 08 00, 2204 21 09 00, 2204 22 10 00, 2204 29 10 00, 2205 10 10 00, 2205 90 10 00, 2206 00 39 00 (підпункт 215.3.1. пункту 215.3 статті 215 ПК України).
Так, наказом Міністерства фінансів України від 08.10.2012 за №1057 затверджено Порядок передачі інформації від реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів Державної податкової служби України (надалі по тексту також Порядок №1057).
В розумінні приписів підпункту 1.2. пункту 1 Порядку №1057 система зберігання і збору даних РРО (надалі по тексту також СЗЗД РРО) - загальнодержавна система, призначена для збору даних РРО та передачі цих даних до системи обліку даних РРО в ДПС за технологією зберігання і збору даних РРО для Державної податкової служби України.
Передача даних РРО до серверу обробки інформації, в силу вимог пункту 9.1. Порядку №1057, виконується згідно з регламентом, заданим у конфігурації РРО у форматі XML-документів, визначеному у протоколі передачі інформації.
За наслідками дослідження матеріалів перевірки та доказів, наявних в адміністративній справі, суд констатує відсутність у податкового органу повної інформації про розрахункові операції, здійснені ФОП ОСОБА_1 за 19.04.2022 у відношенні до реалізованого товару - вина "Ізабелла " об`ємом 100 г, у тому числі інформації щодо коду УКТ ЗЕД.
Незважаючи на наявність таких письмових доказів, пояснень відповідача, зафіксованих в акті перевірки обставин, позивач подаючи адміністративний позов, в тому числі в ході розгляду адміністративної справи, так і не подала суду оригінал або засвідчену належним чином копію фіскального чеку про реалізацію 19.04.2022 вина "Ізабелла " об`ємом 100 г із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД у відношенні до коментованого товару.
Крім цього, у суду відсутні будь які відомості про некоректну роботу (функціонування) реєстратора розрахункових операцій чи формування ним в квітні 2022 року відомостей із помилковими даними щодо фіксації та/або занесення неточної (помилкової) інформації до фіскальних чеків за коментований період.
Вказані обставини підтверджують проведення позивачем розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД при реалізації підакцизної групи товарів.
Таким чином суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання протиправним та скасування в цілому податкового повідомлення-рішення від 13.06.2023 за №00005724/0706, яким застосовано до ФОП ОСОБА_1 штрафні (фінансові) санкції в розмірі 49 569,50 гривень.
З приводу доводів ФОП ОСОБА_1 щодо протиправності податкового повідомлення-рішення від 14.06.2023 за №00/5754/0901, яким до позивача застосовано фінансові санкції в сумі 65 786,00 гривень за реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка та продаж алкогольних напоїв в час доби, на яких встановлено заборону продажу, суд виходить із наступних аргументів.
Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та пальним, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального на території України, визначено Законом України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" від 19.12.1995 за №481/95-ВР.
Згідно з абзацу 3 частини 4 статті 11 вказаного Закону, алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного збору в порядку, визначеному законодавством.
Відповідно до пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України марка акцизного податку - спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів (підпункт 14.1.107).
Маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, - наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою, пачку (упаковку) тютюнового виробу чи ємність (упаковку) з рідиною, що використовується в електронних сигаретах, в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку (підпункт 14.1.109).
Пунктом 226.1 статті 226 Податкового кодексу України визначено, що у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.
Виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, здійснюються відповідно до положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України (пункт 226.3 статті 226 ПК України).
На виконання вимог пункту 226.6. статті 226 ПК України маркуванню підлягають усі (крім зазначених у пункті 226.10 цієї статті) алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць. Маркування вироблених в Україні алкогольних напоїв із вмістом спирту етилового до 8,5 відсотка об`ємних одиниць не здійснюється.
Як визначено пунктом 226.7. статті 226 Податкового кодексу України кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.
В силу приписів пункту 226.9 статті 226 Податкового кодексу України вважаються такими, що немарковані:
- алкогольні напої, тютюнові вироби та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, з підробленими марками акцизного податку;
- алкогольні напої, тютюнові вироби та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції;
- вироблені в Україні алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари;
- алкогольні напої іноземного виробництва з марками акцизного податку, на яких зазначена сума акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки.
У відповідності до Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 за №1251 (надалі по тексту також Положення №1251), підприємства-виробники та імпортери алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням і рідин, що використовуються в електронних сигаретах (надалі по тексту також - покупці марок), подають засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги" щомісяця до 8 числа продавцю марок акцизного податку (надалі по тексту також - продавець марок) для задоволення через два місяці потреби в марках таку інформацію: попередню заявку-розрахунок про потребу в марках за їх видами, реквізити платіжного документа/платіжних документів (номер, дата платіжного доручення та сума перерахованих коштів) на перерахування плати за виготовлення марок та звіт про використання марок, придбаних у попередньому місяці. Поняття "продавець марок акцизного податку" вживається у значенні, наведеному в Податковому кодексі України.
Нормами пункту 5 Положення №1251 визначено, що марка для алкогольних напоїв повинна містити двомірний штрих-код швидкого реагування (надалі по тексту також QR-код) та лінійний штрих-код (надалі по тексту також - штрих-код).
На кожну марку наносяться такі реквізити:
слова "Україна", "Марка акцизного податку", "Тютюнові вироби" (для тютюнових виробів);
позначення виду марки, що складається із слів та літер "алкоголь вітчизняний (лікеро-горілчана продукція)" - "АВ ЛГП", "алкоголь вітчизняний (виноробна продукція)" - "АВ ВП", "алкоголь імпортний (лікеро-горілчана продукція)" - "АІ ЛГП", "алкоголь імпортний (виноробна продукція)" - "АІ ВП", "тютюн вітчизняний (сигарети з фільтром)" - "ТВ ЗФ", "тютюн вітчизняний (сигарети без фільтра, цигарки)" - "ТВ БФ", "тютюн вітчизняний (сигарили)" - "ТВ СГ", "тютюн імпортний (сигарети з фільтром)" - "ТІ ЗФ", "тютюн імпортний (сигарети без фільтра, цигарки)" - "ТІ БФ", "тютюн імпортний (сигарили)" - "ТІ СГ", "тютюн вітчизняний (інші вироби)" - "ТВ ІНШІ", "тютюн імпортний (інші вироби)" - "ТІ ІНШІ", "тютюновмісні вироби для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням вітчизняні" - "ТВЕН В", "тютюновмісні вироби для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням імпортні" - "ТВЕН І", "рідина імпортна" - "РІ", "рідина вітчизняна" - "РВ";
індекс регіону України (згідно з додатком), що відповідає місцезнаходженню виробника продукції, позначений двома цифрами (для маркування вітчизняної продукції), серія із чотирьох літер і шестизначний номер, два двозначних числа (місяць і рік, у якому вироблено марки для алкогольних напоїв) або двозначне та однозначне числа (рік і квартал, у якому вироблено марки для тютюнових виробів, тютюновмісних виробів для електричного нагрівання (ТВЕН) за допомогою підігрівача з електронним управлінням і рідин, що використовуються в електронних сигаретах) через скісну риску, сума акцизного податку (для алкогольних напоїв), сплаченого за одиницю продукції, з точністю до тисячного знака, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв, кількість штук у пачці або упаковці (для сигарет, цигарок та сигарил);
реквізити покупця марки (зазначаються на марках для алкогольних напоїв): для юридичних осіб - код згідно з ЄДРПОУ, для фізичних осіб - підприємців - код, який відображає реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку в паспорті);
QR-код та штрих-код (зазначаються на марках для алкогольних напоїв).
Штрих-код містить інформацію про серію та номер марки.
QR-код містить інформацію про серію та номер марки, реквізити покупця марки: для юридичних осіб - код згідно з ЄДРПОУ, для фізичних осіб - підприємців - код, який відображає реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідному контролюючому органові і мають відмітку в паспорті), та посилання на веб-ресурс для перевірки марки.
QR-код також може містити інформацію про геш-послідовність.
Інформаційні набори даних для генерації QR-кодів та штрих-кодів, що наносяться на марку для алкогольних напоїв, генеруються ДПС та передаються підприємству-виробнику з використанням засобів захисту інформації у зведеній заявці-розрахунку.
Водночас, пунктом 2 розділу ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 за №13, в редакції №329 від 08.06.2021, яка набрала чинності з 01.07.2021, тобто була чинною на період спірних правовідносин, встановлено, що видатковий чек, серед іншого, має містити обов`язкові реквізити цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (рядок 9).
З 01.01.2022, в період спірних правовідносин, коментовані вимоги щодо проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями, внесені до пункту 11 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".
Враховуючи вказане, суд переконаний, що перелічені вище норми унеможливлюють факт законного (правомірного) повторного використання марки акцизного податку, яка за відповідними реквізитами (серією, номером тощо) виготовлена і видана (продана) лише один раз, одному покупцю (виробнику, імпортеру тощо) в одному примірнику.
Згідно пункту 226.11 статті 226 ПК України та пункту 24 Положення №1251 продаж на митній території України не маркованих в установленому порядку алкогольних напоїв забороняється.
У дослідженому випадку суд виходить із того, що наявність у податкового органу відомостей про фіскальні чеки РРО на алкогольні напої із реалізації/продажу суб`єктом господарювання роздрібної торгівлі більше ніж одної марки акцизного податку із однаковими серією та номером (а у спірних відносинах таких випадків 296), засвідчує обставину (необхідно вважати) маркування алкогольних напоїв з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, та/або маркування марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції (пункту 226.9 статті 226 Податкового кодексу України), та як наслідок слід кваліфікувати "фактом торгівлі суб`єктом господарювання алкогольними напоями без марок акцизного податку", відповідальність за яку встановлено частиною 2 статті 17 Закону №481/95-ВР.
Контролюючим органом у спірному випадку здійснено аналіз та співставлення інформації щодо відображення у фіскальних чеках цифрового значення та штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) та встановлено систематичну реалізацію ФОП ОСОБА_1 алкогольних напоїв з однаковими реквізитами марок акцизного податку, які зазначені у розрахункових документах (а.с.128-133).
Так, повертаючись до обставин у справі, під час проведення фактичної перевірки посадовими особами відповідача виявлено 296 випадків дублювання марок акцизного податку, відомості про що зазначені в додатку №2 до акту перевірки, а саме: АСВІ717631 встановлено 5 випадків дублювання (а.с.90-94); АССВ440759 - 3 випадки дублювання; АСІЕ222653 - 2 випадки дублювання; АСП632518 - 2 випадки дублювання; АСК11849731 - 2 випадки дублювання; АСКІ849806 - 2 випадки дублювання; АСВ0974410 - 5 випадків дублювання (а.с.95-97, 99).
Вищевказані докази є підтвердженням встановлення податковим органом реалізації позивачем алкогольних напоїв, що в силу вимог підпункту 226.9 статті 226 Податкового кодексу України, вважаються не маркованими. Тобто виявлено продаж позивачем алкогольних напоїв, маркованих з відхиленням від вимог Положення №1251 (марками акцизного податку з однаковими реквізитами).
Суд також звернути увагу на те, що позивачем жодним чином не заперечується обставина продажу алкогольних напоїв без належного маркування. Акт перевірки від 22.05.2023 не містить будь-яких зауважень щодо його висновків чи оформлення такого акту в загальному.
Доводи позивача про те, що акт фактичної перевірки не є доказом порушення законодавства у сфері торгівлі алкогольними напоями, суд вважає помилковими, оскільки акт податкової перевірки є службовим документом, в якому зафіксовані виявлені при проведенні тієї або іншої податкової перевірки порушення. Акт є носієм доказової інформації про виявлені порушення та його зміст може бути оспорено шляхом подання до контролюючого органу за основним місцем обліку заперечень. Водночас платник податку за обставинами справи заперечень на акт не подавав.
Акт, являється передумовою прийняття рішення та є носієм доказової інформації про виявленні порушення вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби.
Окрім того, зазначена вище інформації (відомості) з системи обліку даних РРО ДПС України щодо фактів реалізації алкогольних напоїв з марками акцизного податку АСВІ717631, АССВ440759, АСІЕ222653, АСП632518, АСК11849731, АСКІ849806, АСВ0974410, що дублюється, є додатком №3 до акту фактичної перевірки, тобто належними та достатніми доказами самого факту торгівлі позивачем алкогольними напоями без марок акцизного податку.
В контексті оцінки як доказ відомостей, внесених в додаток №3 до акта перевірки і врахованих при ухваленні рішення №00/5754/0901 від 14.06.2023, суд застосовує положення абзаців 3, 4, 5 пункту 1.2 Порядку №1057, у відповідності до яких:
- національна система масових електронних платежів (НСМЕП) - банківська багатоемітентна платіжна система масових платежів, у якій розрахунки за товари та послуги, видача готівкових грошей та інші операції здійснюються за допомогою платіжних смарт-карток за технологією, розробленою НБУ;
- система зберігання і збору даних РРО (СЗЗД РРО) - загальнодержавна система, призначена для збору даних РРО та передачі цих даних до системи обліку даних РРО в ДПС за технологією зберігання і збору даних РРО для Державної податкової служби України;
- система обліку даних РРО (СОД РРО) - інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених реєстраторами розрахункових операцій і програмними реєстраторами розрахункових операцій), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів.
В силу правового регулювання підпункту 14.1.562.пункту 14.1 статті 14 ПК України взаємодії між платниками податків та державними, у тому числі контролюючими, органами з питань реалізації прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання цього Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, реалізується, серед іншого, через - інші засоби, бази даних, реєстри, що ведуться в електронному вигляді, інформаційні, телекомунікаційні, інформаційно-телекомунікаційні системи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Згідно підпункту 193.1.3. пункту 193 статті 19 ПК України державні податкові інспекції формують та ведуть, поряд з іншим, реєстри, ведення яких покладено законодавством на контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1. пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу.
Із приписів підпункту 41.1.1. пункту 41.1 статті 41 ПК України слідує, що контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.
Підпунктом 83.1.2. пункту 83.1. ПК України визначено, що для посадових осіб контролюючих органів під час проведення перевірок підставами для висновків, поряд з іншим, є податкова інформація.
Податкова інформація, як слідує із підпункту 14.1.171. пункту 14.1 статті 14 ПК України, застосовується у значенні, визначеному Законом України "Про інформацію" від 02.10.1992 за №2657-ХІІ (надалі по тексту також Закон №2657-ХІІ).
Зокрема, статтею 10 коментованого Закону №2657-ХІІ визначено, що податкова інформація відноситься до видів інформації, які розрізняються за видами.
Податкова інформація - сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податковим кодексом України (частина 1 статті 16 Закону №2657-ХІІ).
Приписами пункту 74.1 ПК України визначено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (надалі по тексту також Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1. пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2. пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики (пункт 74.3 статті 74 ПК України).
Суд переконаний, відомості із "система зберігання і збору даних РРО" та "системи обліку даних РРО" щодо фактів реалізації позивачем алкогольних напоїв з дублюючими марками акцизного податку, які перенесені відповідачем в додаток №3 до акта перевірки є належними доказами, на підставі яких суд може встановити обставину і підтвердити склад податкового правопорушення, який встановлений контролюючим органом у відношенні до платника податків (а.с.128-133).
Відповідач надав суду відповідний Витяг із Системи обліку даних РРО за 296 випадками реалізації підакцизного товару відомостей про дублювання серій та номерів марок акцизного податку, що є ідентичними до додатку №3 (а.с.56-61).
Позивач не надав суду доказів, які б засвідчували, що коментовані відомості із додатку №3 із Системи обліку даних РРО не відповідають даним фіскальних чеків, які фактично роздруковані та знаходяться у платника податків.
Вимоги пункту 228.9. статті 228 ПК України свідчать, що відповідальність за недодержання порядку маркування, продажу алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, несплату чи несвоєчасну сплату податку несуть виробники (замовники), імпортери, продавці таких товарів та їх посадові особи відповідно до закону.
Водночас, суд зазначає, що позивач, як суб`єкт господарювання, що здійснює реалізацію алкогольних напоїв, несе персональну відповідальність за свою діяльність та її наслідки.
Поряд із вказаним слід відзначити, що Положення №1251 містить опис зразка (розміру та реквізитів) марки акцизного податку для алкогольних напоїв, що надає змогу будь-якій особі перевірити відповідність марки акцизного податку вимогам чинного законодавства.
Хоча маркування алкогольних напоїв марками акцизного податку і здійснюється як правило виробниками/імпортерами цієї продукції, втім порушенням норм закону щодо правил торгівлі такими напоями є, зокрема, реалізація алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка, що здійснюється продавцем такого товару.
Згідно з частиною 2 статті 17 №481/95-ВР до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі: виробництва та/або зберігання, та/або транспортування, та/або реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими паперовими марками акцизного податку, - 200 відсотків вартості товару (продукції), але не менше 17 000,00 гривень.
З огляду на встановлені обставини суд вважає правомірним застосування до позивача штрафної санкції в розмірі 58 986,00 гривень за реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка, згідно податкового повідомлення-рішення від 14.06.2023 за №00/5754/0901.
В контексті аргументів позивача про необхідність застосування до спірного випадку наведену ним у адміністративному позові практику суду касаційної інстанції, суд відзначає наступне.
Так, є безпідставним посилання позивача на висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 12.03.2019 у справі за №810/2728/15, оскільки у цій справі мало місце продаж алкогольних напоїв без марок акцизного податку, в той час як в розглядуваних правовідносинах відповідачем встановлено факт дублювання відомостей про серію і номер марок акцизного податку, які були нанесені на таких марка і дані про які внесені до фіскального чеку. Таким чином правовий висновок Верховного Суду у справі за №810/2728/15 не є релевантним для цієї справи.
Крім того, у даній справі не створює будь-яких преюдиційних наслідків постанова Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 03.07.2023 у справі №338/899/23, якою провадження у справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрито на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.
Відповідно до положень частин 4 і 5 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.
Суд зазначає, що Богородчанським районним судом Івано-Франківської області в справі №338/899/23 не оцінювалися та не досліджувалися ті докази, які враховані судом в даній справі (№300/5683/23). У даній справі суд встановив обставини, які не були предметом перевірки в справі №338/899/23.
Правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду (частина 7 статті 78 КАС України).
Крім того, позивачу слід зважати на те, що доказування наявності складу адміністративного правопорушення за правилами Кодексу України про адміністративні правопорушення, є відмінними від такого доказування щодо складу податкового правопорушення, наявність чи відсутність якого перевіряється в порядку Кодексу адміністративного судочинства України.
В частині доводів позивача щодо безпідставності застосування відповідачем штрафних санкцій в розмірі 6 800,00 гривень, з підстав продажу алкогольних напоїв в час доби, на яких встановлено заборону продажу, суд керується наступними аргументами.
Згідно з частиною 9 статті 153 Закону №481/95 сільські, селищні та міські ради в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці можуть встановлювати заборону продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) (крім закладів ресторанного господарства) у визначений рішенням таких органів час доби.
До суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі порушення вимог статті 153 цього Закону - 6 800,00 гривень (абзац 11 частини 2 статті 17 Закону №481/95).
Рішення про стягнення штрафів, передбачених частиною другою цієї статті, приймаються податковими органами та/або органом, який видав ліцензію на право виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями і тютюновими виробами та пальним, зберігання пального, та іншими органами виконавчої влади у межах їх компетенції визначеної законами України (частина четверта статті 17 Закону № 481/95).

Отже, Закон №481/95 забороняє здійснювати продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових та тютюнових виробів у визначений рішенням сільської, селищної та міської ради в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці час доби. У разі здійснення зазначеної діяльності до суб`єкта господарювання застосовується відповідна відповідальність.

При цьому, виходячи зі змісту наведених положень законодавства, визначальним для вирішення питання застосування до суб`єкта господарювання фінансових санкцій є саме факт реалізації алкогольних напоїв у заборонений час доби.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" від 12.05.2015 за №389-VIII (надалі по тексту Закон №389-VIII) на територіях, на яких введено воєнний стан, для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення разом із військовим командуванням запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту, громадської безпеки і порядку, захисту критичної інфраструктури, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян можуть утворюватися тимчасові державні органи - військові адміністрації

Відповідно до пункту 13 частини 1 статті 8 №389-VIII в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану: забороняти у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, торгівлю зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі.

У зв`язку із веденням на території України військового стану з 24.02.2022, наказом голови Івано-Франківської обласної державної адміністрації - начальника Івано-Франківської обласної військової адміністрації "Про встановлення обмежень щодо торгівлі алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, на території Івано-Франківської області" від 04.04.2022 за №12, заборонено роздрібну торгівлю алкогольними напоями (крім пива) і речовинами, виробленими на спиртовій основі (за винятком лікарських засобів, дозволених до застосування та включених до Державного реєстру лікарських засобів, та дезінфекційних засобів) на території Івано-Франківської області з 16:00 год. поточної доби до 12:00 год. наступної доби, починаючи з 04.04.2022 до прийняття окремого рішення (а.с.118-119).

Тобто на період часу, охоплений перевіркою, була встановлена заборона на здійснення продажу пива, слабоалкогольних напоїв, вин столових на території Івано-Франківської області у період з 16.00 год. поточної доби до 12:00 год. наступної доби, починаючи з 04.04.2022, що не заперечується сторонами.

Як свідчать матеріали справи, згідно контрольних стрічок РРО з фіскальним номером позивачем реалізовано:

- 01.07.2022 о 09:59:17 год. "коньяк грузин 0,100" на суму 28,00 гривень;

- 04.07.2022 о 17:38:31 год. "С/А Рево" на суму 40,00 гривень;

- 08.07.2022 о 18:23:42 год. "С/А Рево" на суму 40,00 гривень;

- 25.07.2022 о 18:36:45 год. "С/А Рево" на суму 92,00 гривень;

- 26.07.2022 о 17:34:12 год. "Вермут Горобина 0,5л" на суму 35,00 гривень (а.с.85, 86, 87, 88, 89).

Таким чином, факт продажу позивачем алкогольних напоїв у заборонений час доби підтверджений відповідними фіскальними документами.

Відтак, санкція за порушення вимог статті 153 Закону №481/95 у розмірі 6 800,00 гривень, передбачена абзацом 11 частини 2 статті 17 цього Закону, застосована до позивача правомірно.

Решта доводів учасників справи на спірні правовідносини не впливають та висновків суду по суті спору не змінюють.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В той же час, в адміністративному судочинстві діє принцип офіційності, який полягає в активній позиції суду щодо з`ясування всіх обставин у справі (пункт 4 частини 3 статті 2, частини 2, 4 статті 9, частина 3 статті 77, частина 6 статті 94 КАС України).

Суд вжив всіх заходів на з`ясування обставин, які мають значення для даної справи, в тому числі витребував пояснення і докази з власної ініціативи (пункти 5 і 6 ухвали суду про відкриття провадження у справі від 28.08.2023).

Позивач не довела перед судом свої вимоги про протиправність оскаржуваних рішень.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

З врахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що реалізовуючи свої повноваження щодо контролю за дотриманням суб`єктами підприємницької діяльності вимог законодавства відповідач правомірно прийняв податкові повідомлення-рішення від 13.06.2023 за №00005724/0706 та від 14.06.2023 за №00/5754/0901, яким до ФОП ОСОБА_2 застосовано штрафні (фінансові) санкції в сумі 49 569,50 гривень і в сумі 65 786,00 відповідно.

За таких обставин позовні вимоги є необґрунтованими, а позов таким, що не підлягає до задоволення.

З приводу розподілу судових витрат суд зазначає, що позивач за подання до суду адміністративного позову майнового характеру (в електронній формі) сплачено судовий збір в розмірі 922,85 гривень згідно дубліката квитанції від 09.08.2023 за №0.0..2 (а.с.1).

Зважаючи на висновок суду про необґрунтованість адміністративного позову в цілому в силу вимог статті 139 КАС України не підлягають стягненню із відповідача суб`єкта владних повноважень судового збору.

У адміністративному позові, позивач вказав на витрати, які очікує понести у зв`язку з розглядом даної справи в сумі 17 750,00 гривень, при цьому докази про понесені судові витрати буде подано за наслідками розгляду даної справи.

Сторонами не подано до суду будь-яких інших доказів про понесені ними судові витрати при розгляду даної справи, відтак у суду відсутні підстави для вирішення питання щодо розподілу таких витрат.

На підставі статті 1291 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), с. Старі Богородчани, Івано-Франківський район, Івано-Франківська область, 77712;

представник позивача адвокат Жарський Тарас Володимирович (ордер на надання правничої допомоги серії АТ 1048286 від 21.08.2023, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії ІФ №001142 від 17.02.2017), вул. с. Клузів, Івано-Франківський район, Івано-Франківська область, 77423;

відповідач Головне управління Державної податкової служби в Івано-Франківській області (ідентифікаційний код відокремленого структурного підрозділу юридичної особи 43968084), вул. Незалежності, 20, м. Івано-Франківськ, 76018.

Суддя Чуприна О.В.