Справа № 160/26996/23
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2024-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЗахарчук-Борисенко Н. В.
за участі секретаря судового засіданняВасильченко Є.А.
Позивача Представника позивача Представника відповідача Лисенко Д.О. Шемет І.О. Кушнір О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу
17.10.2023 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції №491 від 13.09.2023 року «Про застосування до працівників полку патрульної поліції в м. Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень»;
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 22.09.2023 року №1267 о/с «По особовому складу»;
- поновити сержанта поліції ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №1 полку патрульної поліції в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області;
- стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 22.09.2023 року і до моменту фактичного поновлення на посаді.
В обґрунтування позовних вимог зазначено наступне. За наслідками проведення службового розслідування 13.09.2023 року було винесено наказ № 491 «Про застосування до працівників полку патрульної поліції в м. Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень». Відповідно до змісту вказаного наказу позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. В обґрунтування наказу зазначено, що ОСОБА_1 навчання із забезпечення безпеки перевезення вантажів автомобільним транспортом, перебував у стані алкогольного сп`яніння, що підтверджується матеріалами службового розслідування. Позивач вважає рішення про застосування дисциплінарного стягнення протиправним оскільки, перебування у стані алкогольного сп`яніння відбулося в період часу, коти останній не був задіяний до виконання службових обов`язків, не перебував у формі працівника поліції та не отримував вогнепальної зброї, що на думку позивача свідчить про відсутність підстав для застосування покарання у вигляді звільнення зі служби в поліції. Також, позивач звертає увагу на те, що в оскаржуваному наказі відповідачем не обґрунтовано необхідність застосування саме такого виду дисциплінарного стягнення та не зазначено чому застосування менш суворого виду стягнення є неможливим з огляду на положення частини 2 статті 29 Дисциплінарного статуту.
Ухвалою суду від 23.10.2023 року прийняти позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу та відкрити провадження в адміністративній справі. Призначено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.
21.11.2023 року представником Департаменту подано відзив на позовну заяву, яким заперечується проти задоволення позовних вимог, а також, зазначено, підставою видання наказу про притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності став висновок службового розслідування від 15.08.2023 року, за фактом порушення службової дисципліни інспектором взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержантом поліції ОСОБА_1 .
Позивачем не заперечується вчинення дисциплінарного проступку, що є підтвердженням того, що ОСОБА_1 законно та обґрунтовано було притягнуто до дисциплінарної відповідальності.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, заслухавши доводи та аргументи представників сторін у судовому засіданні, проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов таких висновків.
Наказом Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області від 01.08.2023 року № 305 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» з метою перевірки відомостей, викладених у рапорті начальника відділення моніторингу та аналітики забезпечення полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_2 , що мають ознаки дисциплінарного проступку в діях інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 , що виразилось у перебуванні в стані алкогольного сп`яніння 21.07.2023 року, під час службового відрядження для проходження навчання, наказано призначити службове розслідування у формі письмово провадження.
15.08.2023 року затверджено Висновок службового розслідування, проведеного з метою встановлення причин і обставин порушення службової дисципліни позивачем.
У висновку дисциплінарною комісією встановлено, що 26.07.2023 року до ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП надійшов рапорт начальника ВМАЗ капітана поліції ОСОБА_2 щодо вчинення сержантом поліції ОСОБА_1 дій, що мають ознаки дисциплінарного проступку.
В доповідній записці ОСОБА_2 повідомляє, що 21.07.2023 року сумісно з старшим інспектором ВМАЗ ППП в міслі Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП капітаном поліції ОСОБА_3 та інспектором взводу № 3 роти № 1 батальйону № 1 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 було здійснено перевірку особового складу, які були відряджені для проходження навчання.
Під час вищевказаної перевірки у ОСОБА_1 було виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, в наслідок чого останньому було запропоновано пройти медичний огляд з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння у комунальному підприємстві «Криворізька багатопрофільна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради, на який останні погодився. У закладі КП «КБЛНПД» ДОР, під час огляду було підтвердженого перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння.
Опитаний під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 надав пояснення, в яких зокрема зазначив наступне: «дійсно 21.07.2023 року за результатами медичного огляду у КП «Криворізька багатопрофільна лікарня з надання психіатричної допомоги» ДОР було встановлено, що я перебував у стані алкогольного сп`яніння, за результатами вживання алкоголю на передодні. Вказана обставина визнається мною в повному обсязі, а тому при складанні висновку дисциплінарної комісії прошу врахувати обставини, що пом`якшують відповідальність.
Під час проведення службового розслідування, зважаючи на положення частини другої статті 2 та пункту 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, в частині функціональних засад та несення безпосередніми керівника дисциплінарної відповідальності за дотримання підлеглими службової дисципліни, був опитаний заступник командира взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 . У своїх поясненнях зазначив, що ним на належному рівні та систематично проводиться профілактична робота, спрямована на недопущення порушення службової дисципліни особовим складом. Також були опитані лейтенант поліції ОСОБА_6 та старший тейтенат поліції ОСОБА_7 , які підтвердили відомості викладені у поясненні ОСОБА_5 .
За результатами встановлених обставин Дисциплінарна комісія вважає, що відомості, які стали підставою для проведення службового розслідування визнати такими, що знайшли своє об`єктивне підтвердження.
За вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 1, 6, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, пунктів 1 та 2 частини першої статі 18, Присяги працівника поліції, визначеної у статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», частини першої статті 38 Закону України «Про запобігання корупції», абзацу сьомого пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року № 1179, підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції інспектора ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 15.08.2018 року № 3738, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту застосувати до інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
Відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 13.09.2023 року № 491 «Про застосування до працівника ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарного стягнення» за результати службового розслідування встановлено, що під час несення служби 21.07.2023 року ОСОБА_1 проходячи навчання із забезпечення із забезпечення безпеки перевезення вантажів автомобільним транспортом, перебував у стані алкогольного сп`яніння, що підтверджується висновком медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів що знижують увагу та швидкість реакції від 21.07.2023 року № 1804, виданим комунальним підприємством «Криворізька багатопрофільна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради та іншими матеріалами службового розслідування. Згідно з висновком службового розслідування, відповідно до статей 11-14, частини восьмої статті 19 статті 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», наказом Національної поліції України від 19.07.2022 року № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», пунктом 9 розділу VI та абзацом другим пункту 1 розділу VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07.11.2018 року № 893, відповідно до клопотання т.в.о. начальника УПП в Дніпропетровській області ДПП майора поліції Маслюка В. про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП від 18.08.2023 року № 9705/41/19/02-2023. Наказано за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, частини першої статті 38 Закону України «Про запобігання корупції», абзацу сьомого пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерством внутрішніх справ України від 09.11.2016 року № 1179, підпунктів 1, 10, пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції інспектора ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 15.08.2018 року № 3738, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту застосувати до інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
Наказом Департаменту патрульної поліції від 22.09.2023 року № 1267о/с «По особовому складу» відповідно до пункту 4 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільненого зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 .
Позивач не погоджуючи із вищевикладеними обставинами звернувся до суду з даною позовною заявою.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію".
Відповідно до пунктів 1, 2, 6 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний:
- неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
- професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
- інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Частиною 1 статті 64 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Згідно зі статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Законом України від 15 березня 2018 року N 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).
Згідно із преамбулою вказаного Закону цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема,:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;
13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;
14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння. 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно з частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
Частиною 1 статті 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Згідно з частинами 1-4 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником (частина 1 статті 16 Дисциплінарного статуту).
Частинами 1-3 статті 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", Про державну таємницю та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Відповідно до частини 1 статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:
1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
2) підстава для призначення службового розслідування;
3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;
4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;
5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;
8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;
10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;
11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Частинами 7, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Згідно з частинами 2, 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Згідно з підпункту 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Частинами 1 та 2 статі 21 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.
У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.
На підставі частини 3 статі 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
Аналізуючи вищенаведені положення законодавства, суд зазначає, що звільнення позивача зі служби в поліції відбулось саме у зв`язку з порушенням останнім службової дисципліни, що виявилось у порушенні вимог Присяги працівника поліції, Закону України "Про Національну поліцію" та Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ.
Суд звертає увагу, що оскаржувані накази в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби прийняті за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого відповідним висновком, яким встановлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а саме, перебування у стані алкогольного сп`яніння під час несення служби 21.07.2023 року ОСОБА_1 проходячи навчання із забезпечення безпеки перевезення вантажів автомобільним транспортом.
У відповідності до чинного законодавства саме у висновку службового розслідування конкретизовано обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, висновок щодо наявності у діянні позивача дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення законодавчих актів.
При цьому, суд також звертає увагу на той факт, що працівник поліції, керуючись Присягою, відповідно до службового обов`язку, дотримуючись професійних честі і гідності, бере на себе моральне зобов`язання бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності та приватному житті, залишатися за будь-яких обставин відданим інтересам служби.
Тобто, працівник поліції повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції, їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Відтак, дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного працівника поліції незалежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.
Оскільки етичні норми є основоположними нормами поведінки, то допущення подібної поведінки підриває як авторитет самого поліцейського, органів поліції, так і держави в цілому, і тим більше, що вказані події відбулися під час воєнного часу, коли орган поліції переведений на особливий посилений режим роботи і працівники поліції зобов`язані бути ще більш відповідальними та дисциплінованими.
У позовній заяві, а також у судових засіданнях позивачем не заперечувався факт перебування у стані алкогольного сп`яніння, незгода позивача зі оскаржуваними наказами обґрунтована тим, що застосування відповідачем дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є непропорційним.
З проведеного правового аналізу законодавчих норм, що регулюють порядок застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, суд дійшов висновків, що обрання конкретного виду такого заходу дисциплінарного впливу перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо.
Аналогічна правова позиція відображена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 12 грудня 2019 року у справа №816/70/16, від 01 квітня 2020 року у справа №806/647/15, від 21 січня 2021 року у справі № 826/4681/18.
Верховний Суд у постанові від 10.07.2019р. у справі № № 802/1150/17-а звернув увагу на те, що вчинення поліцейським діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави для звільнення зі службі в поліції, як притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, не слід ототожнювати із підставами для притягненням до дисциплінарної відповідальності. Щодо останньої, то види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, установлені у ст.12 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
З приводу можливості оцінки судами актів та дій органів державної влади під час виконання ними дискреційних повноважень Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїх рішеннях зробив правовий висновок, згідно з яким у таких випадках судовий контроль є обмеженим.
Зокрема, ЄСПЛ указав, що за загальним правилом національні суди повинні утримуватися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що відповідачем доведено в повному обсязі обґрунтованість прийняття спірного наказу та пропорційність обраного виду дисциплінарного стягнення вчинених позивачем порушень, тому спірний наказ відповідача прийнятий на підставі та відповідно до норм чинного законодавства, а відтак скасуванню не підлягає.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Зважаючи на те, що у задоволенні позову суд відмовляє, судові витрати відповідно до вимог статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України не розподіляються.
Керуючись ст. 241-246 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволені позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 15 січня 2024 року.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко