Справа № 600/8118/23-а
Суддя: Анісімов Олег Валерійович
Дата ухвалення: 2024-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

30 січня 2024 р. м. Чернівці Справа № 600/8118/23-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Анісімов О.В., розглянувши матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

в с т а н о в и в:

У поданому до суду зустрічному позові ОСОБА_1 (далі позивач за зустрічним позовом) просить:

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Чернівецької області №0-2412 від 15.04.2019 року на суму 4183,93грн. №0-2412 від 04.06.2020 року на суму 1776,45 грн, №0-2412 від 04.06.2020 року на суму 27408,26 грн., №0-2412 від 05.04.2021 року на суму 568,71 грн., №07-2412 від 29.08.2022 року на суму 2554,20 грн, №07-2412 від 29.08.2022 року на суму 3940,8 грн.;

- у задоволенні первісного позову Головного управління ДПС у Чернівецькій області до фізичної особи ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у розмірі 48142,47 грн. - відмовити.

Як визначено ч. 1 ст. 177 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно ч. 1. ст. 178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши зустрічну позовну заяви на предмет дотримання вимог встановлених ст. 160, 161, 171 КАС України, суддя зазначає наступне.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно ст. 1 цього Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Платники судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ч. 1 ст. 2 Закону № 3674-VI).

Відповідно до ст. 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 04, розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 6. ст. 6 Закону № 3674-VI за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.

Відповідно до Закону України Про державний бюджет України на 2024 р. з 1 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

У поданому до суду позові позивач визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Чернівецької області №0-2412 від 15.04.2019 року, №0-2412 від 04.06.2020 року, №0-2412 від 04.06.2020 року, №0-2412 від 05.04.2021 року, №07-2412 від 29.08.2022 року, №07-2412 від 29.08.2022 року на загальну суму 40432,35 грн., що і становить ціну даного позову.

Разом з цим, доказів сплати судового збору у розмірі, визначеному Законом № 3674-VI, позивач суду не надав. Однак, у зустрічному позові ОСОБА_1 зазначає, що він є учасником бойових дій що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 від 23.07.2023 року. Наголошує, що пунктом 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності. В своїй Постанові Верховний Суд зазначив, що відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року № 484-VIII (набрав чинності з 01 вересня 2015 року) внесені зміни, зокрема, у статтю 5 Закону України «Про судовий збір» (пільги щодо сплати судового збору), а саме: відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Зазначена норма статті даного Закону не містить посилань на те, що позов має бути заявлений лише з підстав порушення прав та законних інтересів позивача саме як учасника бойових дій, а також прямо та чітко не зазначає, що справа має стосуватись порушених прав саме позивача, що має статус учасника бойових дій, без уточнення характеру такого права та підстав його порушення.

Вирішуючи питання чи є позивач особою, яка звільняється від сплати судового збору згідно пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», суддя зазначає наступне.

Так, дійсно згідно з пунктом 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, пільги та гарантії їх соціального захисту визначені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» (далі - Закон № 3551-XII).

За змістом частини 2 статті 22 Закону № 3551-XII ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Аналогічний висновок викладено, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 та від 20 січня 2021 року у справі №9901/258/20, постанові Верховного Суду від 12.12.2023 року у справі №600/1927/23-а.

Суддя зазначає, що предметом даного спору є правомірність податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС у Чернівецької області, якими позивачу визначено суму податкового зобов`язання по сплаті податку на нерухоме майно. Таким чином, суд вважає, що питання сплати позивачем податків, як обов`язкових платежів, не відноситься до категорії справ щодо захисту прав осіб, які мають статус учасника бойових дій (прирівняних до них осіб), які визначені статтями 12, 22 Закону № 3551-XII.

Враховуючи зазначене, суддя приходить до висновку, що ОСОБА_1 не є особою, яка звільняється від сплати судового збору згідно пункту 13 частини 1 статті 5 Закону №3674-VI, за подання даного позову.

Як визначено судом, ціна даного позову 40432,35 грн., а тому при зверненні до суду з даним зустрічним позовом позивачу належить сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн. (04, розміру прожиткового мінімуму).

Враховуючи вищенаведене, суддя приходить до висновку, що зустрічна позовна заява подана без додержання вимог ст. 160 та 161 КАС України.

Як зазначено раніше, згідно ч. 1. ст. 178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2. ст. 178 КАС України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Окрім цього, згідно ч. 3 ст. 178 КАС України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин 1 та 2 цієї статті, повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

З огляду на вищенаведене, суддя вважає, що без усунення вказаних вище недоліків, неможливо вирішити питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, тому надає позивачеві за зустрічним позовом строк для їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 169, 177, 178, 241 - 243, 248 КАС України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху.

2. Встановити позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали шляхом подання позовної заяви у відповідності до вимог, встановлених статтею 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

3. Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута особі, яка її подала на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 та частини 3 статті 178 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Анісімов