Справа № 362/767/24
Суддя: Дорошенко В. М.
Дата ухвалення: 2024-02-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 362/767/24
Провадження № 2-а/362/11/24
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"01" лютого 2024 р.

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі судді Дорошенко В.М., перевіривши на предмет відповідності вимогам закону матеріали позовної заяви ОСОБА_1 про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

29.01.2024 ОСОБА_1 (надалі також позивач) звернувся до суду з вказаною позовною заявою з вимогою визнати протиправною та скасувати постанову рядового 1 взводу 5 роти 2 батальйону, 1 полку Управління патрульної поліції в місті Києві Сальмана Максима Аміровича від 22.01.2024, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 122 КУпАП у вигляді штрафу 680 грн.

Розглянувши дану позовну заяву, судом суд встановив таке.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, суд дійшов висновку про її невідповідність вимогам статті 160 КАС України з огляду на таке.

У порушення пунктів 7, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України позивач не зазначив у позовній заяві відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, а також обґрунтування порушення оскаржуваною постановою прав, свобод чи інтересів позивача.

Окрім того, право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду.

Отже, належним та компетентним судом у розумінні процесуального закону є суд, який розглядає та вирішує справу за позовною заявою, поданою із дотриманням правил інстанційної, предметної та територіальної підсудності.

Згідно з частиною першою статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до частини другої статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальні права та обов`язки, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.

Положеннями статті 34 Цивільного кодексу України, серед іншого, передбачено, що особа вважається повнолітньою, якщо вона досягнула вісімнадцяти років.

Відповідно до частини першої статті 21 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що в даному випадку належним доказом наявності у позивача адміністративної процесуальної правосуб`єктності є саме паспорт громадянина України.

У зв`язку з цим, позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати копії усіх заповнених сторінок паспорту громадянина України, а також копію його документу про присвоєння реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

Окремо суд звертає увагу, що позивачем при подачі позовної заяви в якості додатку додано копію адміністративного позову того самого змісту, однак з різним складом відповідачів, що унеможливлює належне визначення складу учасників справи.

Відповідно до абзацу першого частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачеві строк у п`ять днів із дня отримання копії цієї ухвали для подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- належним чином оформленої позовної заяви з уточненням складу відповідачів і зазначенням відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, а також обґрунтування порушення оскаржуваною постановою прав, свобод чи інтересів позивача;

- копії усіх заповнених сторінок паспорту громадянина України, а також копію його документу про присвоєння реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

Суд також уважає за доцільне роз`яснити, що згідно з усталеною судовою практикою належним відповідачем у цій категорії справ є відповідний орган (юридична особа), а не посадова особа, яка розглянула справу про адміністративне правопорушення.

Керуючись статтями 160-161, 169 КАС України, суд

постановив:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 .

Надати позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви п`яти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали направити на адресу позивача.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається.

Заперечення на ухвалу суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.М. Дорошенко