Справа № 160/31305/23
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2024-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Златіна Станіслава Вікторовича
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім "Хлібозавод №10" до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування наказу і припису,-
Позивач звернувся з позовом до суду, у якому просить суд:
Позовні вимоги обгрунтовані наступним:
22.03.2023 року у побутовому приміщенні позивача стало зле працівнику позивача ОСОБА_1 , яка в подальшому померла;
за наслідком смерті працівника позивача утворено комісію із спеціального розслідування під головуванням посадової особи відповідача та розпочато відповідне розслідування;
за повідомленням органу поліції смерть працівника позивача настала внаслідок захворювання, кримінальне провадження закрито через відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення;
у акті спеціального розслідування під головуванням посадової особи відповідача за фактом смерті зазначено, що комісія прийшла до висновку, що нещасний випадок із громадянкою ОСОБА_2 не пов`язаний із виробництвом (смерть від загального захворювання, що підтверджено висновком СМЕ);
у свідоцтві про смерть ОСОБА_1 вказано, що смерть настала внаслідок захворювання;
підставою для проведення позапланової перевірки є смерть потерпілого, яка настала внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання;
однак станом на момент призначення позапланової перевірки був відсутній факт визнання смерті працівника позивача, як такої, що пов`язана із господарською діяльністю позивача;
працівниками відповідача перед початком перевірки пред`явлено лише направлення; наказ відповідача про призначення перевірки не пред`являвся як і рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері;
працівники відповідача не розписались у журналі реєстрації заходів державного нагляду (контролю);
під час проведення перевірки відповідач порушив вимоги абз.11 ч.1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V);
в акті перевірки відповідач невірно ідентифікував позивача, невірно вказав місцезнаходження та КВЕД позивача, а також невірно ідентифікував вид суб`єкта господарювання позивача;
відповідач застосував під час перевірки позивача перелік питань, що містяться в уніфікованій формі Акту перевірки, що підлягають застосуванню посадовими особами контролюючого органу саме під час проведення планового заходу державного контролю, що не відповідає вимогам абз.11 ч.1 ст. 6 Закону № 877-V;
відсутній причинно-наслідковий зв`язок між переліком питань, які досліджувалися відповідачем під час перевірки, та подією смерті працівника позивача;
акт перевірки як і припис відповідача не містить підписи всіх посадових осіб відповідача, які здійснювали перевірку позивача;
також позивач не згоден із виявленими відповідачем порушеннями, які відображені у акті та приписі.
Ухвалою суду від 01.12.2023 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (участі) учасників справи.
Ухвалою суду від 04.12.2023 року закрито провадження у справі в частині наступних заявлених позивачем позовних вимог:
визнати протиправними та скасувати наказ відповідача № 74/ПС-ЗК від 12.07.2023 року.
Відповідач відзив на позовну заяву не надав, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа та повідомленням про вручення поштового відправлення, які містяться у матеріалах справи.
Суд, дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, встановив наступне.
Відповідач на підставі наказу № 74/ПС-ЗК від 12.07.2023 року та направлення здійснено проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).
Предмет здійснення заходу: додержання законодавства у сферах охорони праці, гігієни праці у зв`язку з настанням смерті потерпілої ОСОБА_2 внаслідок нещасного випадку.
Підстави для здійснення заходу: абз. 9 ч.1 ст. 6 Закон № 877-V, наказ Мінекономіки від 16.06.2023 року № 5782 «Про здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану».
Судом під час розгляду справи встановлено, що акт та припис не містять підписів всіх осіб, які здійснювали позаплановий захід: відсутній підпис головного державного інспектора відділу з питань безпеки праці центрального регіону управління інспекційної діяльності у Дніпропетровській області Гризлової Н.О.
Стосовно доводів позивача щодо порушення законодавства під час призначення на проведення позапланової перевірки.
Не пред`явлення працівниками відповідача під час проведення перевірки позивачу наказу про призначення перевірки є підставою для не допуску посадових осіб відповідача до проведення перевірки в силу прямої вказівки Закону № 877-V; однак це є не підставою для визнання протиправним та скасування рішення, яке прийнято за наслідками такої перевірки.
Те саме стосуються і того, що працівники відповідача не розписались у журналі реєстрації заходів державного нагляду (контролю).
У відповідності до вимог п.2 постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 р. N 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Наказом Мінекономіки від 16.06.2023 року № 5782 «Про здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану» дозволено Держпраці протягом періоду воєнного стану проведення позапланових заходів державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю з підстав, визначених абз.5,8,9 ч.1 ст. 6 Закону № 877-V.
Згідно абз. 9 ч.1 ст. 6 Закону № 877-V підставою для здійснення позапланових заходів є: настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Наказ відповідача № 74/ПС-ЗК від 12.07.2023 року обгрунтований саме посиланням на абз. 9 ч.1 ст. 6 Закону № 877-V.
У матеріалах справи міститься також копія лікарського свідоцтва про смерть ОСОБА_2 № 2548 від 23.03.2023 року, у якому вказано, що смерть настала внаслідок захворювання.
29.03.2023 року Відділення поліції № 1 Дніпровського РУП ГУНП у Дніпропетровській області винесло постанову про закриття кримінального провадження, оскільки смерть працівника позивача настала внаслідок захворювання.
Отже, станом на момент призначення позапланової перевірки був відсутній факт визнання смерті працівника позивача, як такої, що пов`язана із господарською діяльністю позивача.
Щодо відсутності підпису посадових осіб відповідача на акті перевірки та приписі, то суд зазначає наступне.
Акт та припис не містять підписів всіх осіб, які здійснювали позаплановий захід: відсутній підпис головного державного інспектора відділу з питань безпеки праці центрального регіону управління інспекційної діяльності у Дніпропетровській області Гризлової Н.О.
У відповідності до вимог частини 6 статті 7 Закон № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Згідно вимог частини 8 статті 7 Закон № 877-V припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Таким чином, припис повинен містити обов`язково:
строки усунення виявлених порушень (крім випадку, коли порушення потребує заборони (обмеження) виконання робіт (виробництва));
підпис посадової особи органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з положеннями частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Враховуючи те, що припис повинен обов`язково містити у силу прямої вказівки частини 8 статті 7 Закону № 877-V підпис посадової особи органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку, то відсутність у приписі від 23.04.2021 року № 22-5.8 підписів усіх посадових осіб відповідача, які здійснювали перевірку позивача, свідчить про протиправність вказаного вище припису відповідача.
За вказаних обставин припис відповідача не відповідає вимогам п.1 ч.2 ст. 2 КАС України, оскільки прийнятий не на підставі та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Стосовно інших доводів позивача, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до преамбули Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V) цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
В цьому випадку слід наголосити, що Закон № 877-V визначає основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, а як слідує з тлумачення поняття принцип - це твердження, яке сприймається як головне, важливе, суттєве, неодмінне або, принаймні, бажане.
Статтею 1 Закону № 877-V встановлено, що державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій
Відповідно до частини четвертої статті 2 Закону № 877-V заходи контролю здійснюються, зокрема органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Згідно з частиною п`ятою вказаної вище статті Закону № 877-V зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.
Тлумачення цієї норми вказує на те, що органи державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення в першу чергу повинні ураховувати особливості правового регулювання, визначені законами у відповідній сфері та міжнародними договорами, одночасно звертаючи увагу на правила перелічені в частині п`ятій статті 2 Закону № 877-V та, якщо певні правовідносини не врегульовані законами у відповідній сфері та міжнародними договорами звертатись до інших норм Закону № 877-V.
Закону, який би регулював правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері дотримання законодавства про працю та зайнятість населення на цей час немає, а тому спеціальним законодавчим актом, який регулює ці правовідносини є Закон № 877-V незважаючи на те, що він регулює правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності для багатьох органів контролю.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 31 січня 2019 року у справі № 809/799/17, від 09 липня 2020 року у справі № 818/585/17.
Статтею 259 Кодексу законів про працю України визначено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Згідно з пунктами 1, 7 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою КМУ від 11 лютого 2015 року №96 (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується КМУ через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб. Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Статтею 6 Закону № 877-V визначено, що підставою для здійснення позапланового заходу є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
В абзаці 9 частини першої статті 6 Закону № 877-V зазначено, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Це положення покликане запобігти зловживанням державними органами з питань праці у проведенні перевірок з ширшим обсягом питань.
Підставою для проведення позапланової перевірки (інспекційного відвідування) позивача стало додержання законодавства у сферах охорони праці, гігієни праці у зв`язку з настанням смерті потерпілої ОСОБА_2 внаслідок нещасного випадку.
Тобто, підставою для проведення перевірки стала смерть працівника позивача на робочому місці та через це необхідність перевірки у сферах охорони праці, гігієни праці на виявлення обставини (підстав), що стали причиною смерті працівника позивача, та їх усунення.
В свою чергу, як видно з акту позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, гігієни праці відповідач вийшов за межі предмета нагляду (контролю) та здійснив перевірку позивача стосовно додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, гігієни праці взагалі без відносно до встановлення причин та умов смерті потерпілої ОСОБА_2 на виробництві.
В такому випадку суд не повинен вдаватися до оцінки виявлених порушень, які виявлені відповідачем.
Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 31 січня 2019 року у справі №809/799/17 та від 17.03.2021 у справі № 500/2878/18.
Таким чином, відповідач, не дотримуючись вимог абзацу 9 частини першої статті 6 Закону № 877-V, порушив порядок проведення перевірки, та за результатами перевірки прийняв акт, на підставі якого виніс позивачу припис.
Суд зазначає, що вказана обставина є самостійною підставою для скасування припису, який прийнято на підставі акту, який отриманий в результаті перевірки, проведеної з порушенням порядку, встановленого законом.
Окрім того, судом під час розгляду справи на підставі Акту розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався 22.03.2023 року о 11-05 год., який затверджено відповідачем, встановлено, що за висновком комісії нещасний випадок із громадянкою ОСОБА_2 не вважається таким, що пов`язаний з виробництвом (смерть від загального захворювання, що підтверджено висновком СМЕ).
У матеріалах справи міститься також копія лікарського свідоцтва про смерть ОСОБА_2 № 2548 від 23.03.2023 року, у якому вказано, що смерть настала внаслідок захворювання.
29.03.2023 року Відділення поліції № 1 Дніпровського РУП ГУНП у Дніпропетровській області винесло постанову про закриття кримінального провадження, оскільки смерть працівника позивача настала внаслідок захворювання.
За вказаних обставин з урахуванням всіх встановлених обставин у справі, суд вважає оскаржуваний припис протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
У відповідності до вимог ст. 139 КАС України судовий збір стягується з відповідача.
Керуючись ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Стягнути з Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Хлібзавод № 10» сплачену суму судового збору 2684 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Златін