Справа № 560/7888/23
Суддя: Блажівська Н.Є.
Дата ухвалення: 2024-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

31 січня 2024 року

м. Київ

справа № 560/7888/23

адміністративне провадження № К/990/2927/24

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Блажівської Н.Є., перевіривши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "КІРАБУД" на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 4 серпня 2023 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2023 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КІРАБУД" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування рішення,

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "КІРАБУД" звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби в Хмельницькій області від 4 серпня 2021 року № 8931/2201-0715 та № 8932/2201-0715.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 12 травня 2023 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "КІРАБУД" залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 червня 2023 року визнано поважними причини пропуску строку звернення позивача до суду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 5 липня 2023 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю "КІРАБУД" залишено без руху та надано строк для усунення недоліків шляхом надання документально обґрунтованого пояснення щодо причин пропуску строку звернення до суду або заяви про поновлення цього строку.

Надаючи пояснення щодо причин пропуску звернення до суду позивач зазначав, що 20 вересня 2021 року звернувся до ДПС України із скаргою на рішення контролюючого органу, однак рішення податкового органу за результатами розгляду скарги не надходило. Вказував, що 16 березня 2023 року товариство отримало відповідь від ДПС від 2 березня 2023 року № 5236/6/99-0-06-02-02-06, до якої додано рішення про результати розгляду скарги від 28 грудня 2021 року № 29241/6/99-00-06-01-01-06. Зокрема, інформація щодо вручення повідомлення № 442, на яке посилається відповідач, відсутня на офіційному сайті Укрпошти. Щодо вручення представнику товариства Базан Ю.П. цього повідомлення зазначає, що довіреність на вказану особу припинила свою чинність 4 січня 2022 року. Після цієї дати позивач не видавав для Базан Ю.П. довіреності на отримання поштової кореспонденції, оскільки вказана особа з 1 березня 2022 року і по сьогодні перебуває у відпустці без збереження заробітної плати. Зокрема, ані 7 лютого 2022 року, ані після вказаної дати Базан Ю.П. не надавала жодної поштової кореспонденції. Наявність такого доказу не свідчить про отримання позивачем рішення про результати розгляду скарги від 28 грудня 2021 року № 29241/6/99-00-06-01-01-06, а лише свідчить про відправку поштового відправлення за номером, який неможливо ідентифікувати за копією такого доказу. З таких підстав просив поновити строк звернення до суду.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 4 серпня 2023 року визнано неповажними причини пропуску строку звернення до суду Товариства з обмеженою відповідальністю "КІРАБУД" та залишено без розгляду позов Товариства з обмеженою відповідальністю "КІРАБУД" до Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 4 серпня 2021 року № 8931/2201-0715 та № 8932/2201-0715.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2023 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "КІРАБУД" залишено без задоволення, а ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 4 серпня 2023 року - без змін.

Підставою для залишення без розгляду позову Товариства з обмеженою відповідальністю "КІРАБУД" слугували висновки судів про пропуск позивачем встановленого місячного строку для звернення до адміністративного суду після закінчення процедури адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень. При цьому судами зроблено висновок й про те, що рішення контролюючого органу про результати розгляду скарги надіслане за адресою платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення, а тому вважається врученим належним чином.

22 січня 2024 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "КІРАБУД" на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 4 серпня 2023 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2023 року, у якій скаржник просить скасувати оскаржувані судові рішення та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

При вирішенні питання про відкриття касаційного провадження за цією касаційною скаргою суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

За змістом частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у частинах другій і третій статті 328 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Суд зазначає, що у касаційній скарзі скаржник повинен навести мотиви незгоди з судовим рішенням з урахуванням передбачених КАС України підстав для його скасування з вказівкою на конкретні висновки суду, рішення якого оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які при цьому неправильно застосовані цим судом, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.

У поданій касаційній скарзі скаржник, обґрунтовуючи підстави для касаційного оскарження ухвали суду першої інстанції та постанови апеляційного суду, посилається на неправильне застосування підпункту 1.4. пункту 4.1 статті 4, пункту 42.2 статті 42, статті 56 Податкового кодексу України, пунктів 2, 94 Правил надання послуг поштового зв`язку, статті 55 Конституції України, рішення Конституційного Суду України № 9-зп від 25 грудня 1997 року, рішення Конституційного Суду України № 19-рп/2011 від 14 грудня 2011, Рішення Конституційного Суду України від 13 червня 2019 року № 4-р/2019, рішень ЄСПЛ по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії», по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії», статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та порушення норм процесуального права, зокрема, статей 6, 122 КАС України.

Перевіркою змісту касаційної скарги встановлено, що твердження скаржника ґрунтуються фактично на необхідності переоцінки встановлених судами першої та апеляційної інстанцій обставин у справі та зводяться до неправильної та неповної оцінки судами обставин щодо пропуску строку звернення до суду, у тому числі й щодо належного вручення рішення контролюючого органу за результатом оскарження спірних індивідуальних актів в адміністративному порядку, як підстави для залишення без розгляду заявленого позову Товариства з обмеженою відповідальністю "КІРАБУД".

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд виконує функцію "суду права", що розглядає справи, які мають найважливіше (принципове) значення для суспільства та держави, та не є "судом фактів".

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини умови прийнятності касаційної скарги можуть бути більш суворими ніж для звичайної заяви.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у цьому суді можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах "Леваж Престасьон Сервіс проти Франції" ("Levages Prestations Services v. France") від 23.10.1996, заява №21920/93; "Гомес де ла Торре проти Іспанії" ("Brualla Gomes de la Torre v. Spain") від 19.12.1997, заява №26737/95).

За змістом частини першої та другої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "КІРАБУД" побудована на цитуванні норм законодавства й незгоді із висновками судів про наявність підстав для залишення без розгляду позовної заяви, що не є належним правовим обґрунтуванням підстави касаційного оскарження судових рішень, яка передбачена частиною четвертою статті 328 КАС України.

Доводів (з належним їх обґрунтуванням) про неправильне застосування або порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, та яких саме, касаційна скарга не містить.

Посилання ж на неправильне застосування судами рішень Конституційного Суду України та практики Європейського суду з прав людини не є підставою касаційного оскарження судових рішень, з якими не згоден скаржник, у розумінні передбачених статтею 328 КАС України підстав.

Отже, перевіркою змісту поданої у цій справі касаційної скарги встановлено, що у ній належним чином не викладені передбачені частиною четвертою статті 328 КАС України підстави для оскарження судових рішень в касаційному порядку.

Скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму процесуального права порушено судами першої та (або) апеляційної інстанцій, а також обґрунтувати у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як на думку скаржника відповідна норма повинна застосовуватися.

Отже, касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.

Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

Відповідно до приписів статті 44 КАС України учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, щодо форми і змісту касаційної скарги. Частиною першою статті 45 КАС України регламентовано, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Приведення касаційної скарги у відповідність з вимогами КАС України в частині належного викладення підстав для касаційного оскарження судових рішень є процесуальним обов`язком сторони, яка не погоджується з судовими рішеннями.

Отже, відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження або їх некоректне (помилкове) визначення, або визначення безвідносно до предмета спору у конкретній справі, у якій подається касаційна скарга, унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

За таких обставин, касаційна скарга підлягає поверненню як така, що не містить підстави оскарження судових рішень в касаційному порядку.

Одночасно суд роз`яснює, що повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо буде усунуто обставини, які зумовили її повернення.

Враховуючи викладене та керуючись статтею 332 КАС України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "КІРАБУД" на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 4 серпня 2023 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2023 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КІРАБУД" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування рішення повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є. Блажівська