Справа № 340/8853/23
Суддя: В.В. НАУМЕНКО
Дата ухвалення: 2024-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/8853/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Науменка В.В.

при секретарі судового засідання Гловацькій М.О.,

за участі:

представника позивача Донченка Д.Є.

представника відповідача Пилипенко С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Державного підприємства «Агентство місцевих автомобільних доріг» (вул. Преображенська, 2, м. Кропивницький, 25006, ) до Східного офісу Держаудитслужби (вул. Володимира Антоновича, 22, корпус 2, м. Дніпро, 49101, ) про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив суд:

- Визнати протиправним висновок Східного офісу Держаудитслужби від 10 жовтня 2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-26-012939-а Державного підприємства «Агентство місцевих автомобільних доріг»;

- Скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 10 жовтня 2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-26-012939-а Державного підприємства «Агентство місцевих автомобільних доріг»;

- Стягнути судові витрати у справі.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідачем на підставі наказу від 15.09.2023 проведено моніторинг процедури закупівлі UA-2023-05-26-012939-а Державного підприємства «Агентство місцевих автомобільних доріг», а саме: капітальний ремонт дорожнього покриття по вул. Марата (від перехрестя з вул. Ніни Богач до перехрестя з вул. Армійська) в місті Гайворон, Голованівського району Кіровоградської області, за результатами якого складено висновок від 10.10.2023, яким встановлено порушення позивачем вимог чинного законодавства, а саме укладений за результатами процедури закупівлі договір підряду від 30.06.2023 року №93/23 доповнено пунктом 14.15, який був відсутній у проекті договору до тендерної документації.

Позивач зазначає, що виявлені порушення мають формальний характер та не свідчать про порушення позивачем закону при проведенні тендерної закупівлі, оскільки пункт 14.15, яким було доповнено договір, не змінює істотних умов договору.

Ухвалою від 30.10.2023 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження, сторонам роз`яснено порядок та строки вчинення процесуальних дій (а.с. 63).

20 листопада 2023 року до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач позовні вимоги не визнав, у задоволенні позову просив відмовити.

Зазначив, що під час моніторингу закупівлі UA-2023-05-26-012939-а відповідачем виявлені порушення позивачем пунктів 18 та 49 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.12.2022 №1178, а саме встановлено невідповідність змісту договору підряду від 30.06.2023 №93/23 відносно змісту тендерної пропозиції переможця ДП "Кіровоградський облавтодор" ВАТ "ДАК "Автомобільні дороги України".

Так, наголошується, що розділ 14 "Проведення розрахунків за виконані роботи" договору підряду від 30.06.2023 №93/23 доповнено пунктом 14.15 такого змісту: "Підрядник зобов`язується виконувати інші умови Замовника, в частині їхніх правовідносин щодо проведення розрахунків за виконані роботи", тоді як у проекті договору до тендерної документації Замовника пункт 14.15 та відповідні умови відсутні.

Зазначає, що Законом не передбачено можливості внесення будь-яких змін до умов договору (окрім прямо визначених випадків), незалежно від того, чи є такі умови істотними, або ж ні.

Наголошує, що укладення договору про закупівлю з порушенням вимог пункту 18 Особливостей свідчить про нікчемність такого договору, а отже відповідачем обґрунтовано запропоновано відповідачу застосувати наслідки недійсності/нікчемності договору підряду від 30.06.2023 №93/23.

Враховуючи викладене, вважає спірний висновок від 10.10.2023 правомірним, а підстави для його скасування відсутніми (а.с. 80-91).

24.11.2023 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, у якій позивач на задоволенні позову наполягає, а доводи, викладені у відзиві, вважає такими, що не спростовують позовних вимог. Наголосив, що з приводу формального викладення тих чи інших умов договору, якщо при цьому не змінюються істотні його умови, склалась усталена судова практика Верховного Суду не на користь відповідача. Крім цього зауважує, що зобов`язальна частина висновку у даному випадку не може бути виконана, оскільки до нікчемного правочину (договору) неможливо укласти додаткову угоду (а.с. 106-111).

05.12.2023 від відповідача до суду надійшли заперечення, за змістом яких відповідач наполягає на безпідставності позовних вимог та просить суд відмовити у задоволенні позову (а.с. 126-127).

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити з підстав, викладених у позові та відповіді на відзив.

Суду пояснив, що вважає спірний висновок протиправним, оскільки відповідач дійшов його виключно з формальних міркувань, за відсутності будь-яких реальних порушень чинного законодавства з боку позивача.

Зокрема, пункт 14.15, яким дійсно був доповнений договір від 30.06.2023 №93/23, жодним чином не впливає на істотні умови договору, а лише передбачає можливість надання підрядником додаткових документів замовнику під час проведення розрахунків. Вказує, що на час розгляду даної справи усі роботи, обумовлені договором від 30.06.2023 №93/23, виконані у повному обсязі, жодних зауважень до їх якості, повноти, своєчасності проведення ні у позивача, ні у відповідача не виникало. Відповідно, був проведений розрахунок за виконані роботи. Зазначає, що Верховним Судом неодноразово вказувалось на неможливість визнання недійсними договорів проведення публічних закупівель лише з формальних міркувань. Також зазначає, що зобов`язальну частину спірного висновку щодо необхідності підписання додаткової угоди про розірвання договору в будь-якому разі неможливо виконати, оскільки, по-перше, договір вже виконаний та вичерпав свою дію, а по-друге, відповідач зазначає про нікчемність такого договору, що саме по собі виключає можливість укладання додаткових угод до нього.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнала, у задоволенні позову просила відмовити.

Зазначила, що законом не передбачено існування відмінностей між проектом договору та укладеним договором про публічні закупівлі, тобто будь-яких, а не лише тих, що змінюють істотні умови договору. Отже, наполягає на наявності порушень закону під час укладання спірного договору. Вважає зобов`язальну частину висновку такою, що складена на підставі вимог закону та такою, що підлягає виконанню позивачем. Про факт виконання договору зазначає, що відповідачу про це не було відомо під час складання спірного висновку. Вважає наведену позивачем судову практику нерелевантною до спірних правовідносин.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши надані сторонами матеріали та з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом з наданих сторонами заяв по суті справи, пояснень та інших матеріалів справи встановлено, що позивачем у травні-червні 2023 року проведено публічну закупівлю з унікальним номером UA-2023-05-26-012939-а - капітальний ремонт дорожнього покриття по вул. Марата (від перехрестя з вул. Ніни Богач до перехрестя з вул. Армійська) в місті Гайворон, Голованівського району Кіровоградської області (коригування), з переможцем якої Дочірнє підприємство "Кіровоградський облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Автомобільні дороги України" позивачем укладено Договір підряду №93/23 від 30.06.2023 (а.с. 14-20).

Відповідно до Актів приймання виконаних будівельних робіт (форма №КБ-2в), обумовлені Договором роботи були виконані 17.08.2023 року (а.с. 23-30), а відповідно до платіжних інструкцій від 23.08.2023 (а.с. 31) та від 25.08.2023 (а.с. 32), оплата за виконані роботи проведена у повному обсязі.

З матеріалів справи встановлено, що згідно наказу Східного офісу держаудитслужби №186 від 15.09.2023 (а.с. 92), відповідачем розпочато моніторинг публічних закупівель відповідно до переліку (а.с. 93-95), у тому числі закупівлі з унікальним номером UA-2023-05-26-012939-а, проведеної ДП "Агентство місцевих автомобільних доріг".

За результатами проведеного у період з 19.09.2023 по 09.10.2023 моніторингу закупівлі UA-2023-05-26-012939-а, складено та затверджено 10.10.2023 Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-26-012939-а, відповідно до пункту 2 якого, за результатами аналізу питання відповідності умов договору умовам тендерної документації та/або пропозиції переможця, встановлено порушення пунктів 18, 49 Особливостей (а.с. 10-13).

Зокрема, у пункті 1 Висновку зазначено, що умови укладеного договору від 30.06.2023 №93/23 не відповідають умовам проекту договору, оскільки розділ 14 "Проведення розрахунків за виконані роботи" зазначеного договору доповнено пунктом 14.15, тоді як пункт 14.15 та умови цього пункту відсутні у розділі 14 проекту договору до тендерної документації Замовника.

Інших порушень під час зазначеного моніторингу не виявлено.

Відповідно до пункту 3 Висновку, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом застосування відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору підряду від 30.06.2023 №93/23 через укладання додаткової угоди з дотриманням положень ГК України та ЦК України.

Не погоджуючись з такими висновками проведеного моніторингу, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон №2939-XII, у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Статтею 5 Закону № 2939-XII визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII, у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина шоста статті 8 Закону №922-VIII).

Відповідно до частини сьомої статті 8 Закону № 922-VIII у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження (частина десята статті 8 Закону № 922-VIII).

Згідно зі статтею 20 Закону № 922-VIII відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.

Відповідно до частини другої статті 21 Закону № 922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).

В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація.

Тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав (частина перша статті 22 Закону № 922-VIII).

Згідно з частиною другою статті 22 Закону № 922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.

Частиною шостою статті 33 Закону № 922-VIII передбачено, що замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. У випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів.

Частиною першою статті 41 Закону № 922-VIII передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

За правилами частини четвертої статті 41 Закону № 922-VIII умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

При цьому, частиною п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII визначено випадки, за наявності яких можлива зміна істотних умов договору про закупівлю.

Отже замовникам слід керуватися приписами Цивільного кодексу України (залежно від виду договору істотні умови можуть змінюватися), статтею 180 Господарського кодексу України, з урахуванням вимог, передбачених Законом № 922-VIII.

Відповідно до частини першої статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відтак, істотні умови договору, у розумінні статті 638 Цивільного кодексу України, це умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Приписами частини третьої статті 180 Господарського кодексу України передбачено, що при укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Аналіз положень частин четвертої, п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII дає підстави для висновку, що встановлені частиною четвертою статті 41 Закону № 922-VIII заборони щодо зміни умов договору стосуються заборони на зміну істотних умов договору порівняно із змістом тендерної документації, і така заборона не стосується формального викладення певних пунктів договору в редакції, відмінній від проекту договору, якщо при цьому не змінюються істотні умови договору, і норми цієї статті не містять заборони на уточнення редакції певних пунктів проекту договору, які стосуються гарантій надання послуг виконавцем та спрямовані на захист замовника і не є істотними умовами договору у розмінні статті 638 Цивільного кодексу України.

Тобто несуттєві відмінності умов договору про закупівлю від його проекту, які за своїм наповненням не визначають нових договірних зобов`язань, не звужують чи, навпаки, не розширюють договірних зобов`язань сторін, що висновуються із тендерних пропозицій і тендерної документації, та не суперечать їм, не можуть мати наслідком нікчемність договору про закупівлю.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в постановах від 30 серпня 2023 року у справі №420/11127/22, від 29 червня 2023 у справі №120/3872/22, від 20 квітня 2023 року у справі №160/13903/21

Отже, Законом № 922-VIIІ вимагається, щоб умови договору про закупівлю не відрізнялися від змісту тендерної пропозиції (частина четверта статті 41), і його істотні умови не змінювалися після підписання (за винятками, передбаченими у тій же частині п`ятій статті 41). У цьому зв`язку важливо розуміти, що умови договору про закупівлю не повинні саме сутнісно, змістовно виходити за рамки тендерної пропозиції (за винятком тих випадків, які передбачає Закон № 922-VIIІ).

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 5 травня 2022 року у справі №160/6513/21.

З матеріалів справи вбачається, що єдиним встановленим порушенням, зазначеним у Висновку від 10.10.2023, є включення до укладеного договору підряду №93/23 від 30.06.2023 пункту та умов, які були відсутні у проекті договору, долученого до тендерної документації, а саме такий договір доповнено пунктом 14.15 такого змісту: "Підрядник зобов`язується виконувати інші умови Замовника, в частині їхніх правовідносин щодо проведення розрахунків за виконані роботи", тоді як у проекті договору до тендерної документації Замовника пункт 14.15 та відповідні умови відсутні.

Аналіз зазначеної умови договору надає змогу прийти до висновку, що зміст пункту 14.15 Договору не змінює його істотні умови, а також сутність та зміст тендерної пропозиції, не звужує та не розширює договірні зобов`язання сторін, що висновуються із тендерних пропозицій і тендерної документації, та не суперечить їм. Фактично умови, що містяться у зазначеному пункті Договору, зводяться до процедурних моментів обміну між сторонами документації щодо виконаних робіт та проведених розрахунків.

Враховуючи викладене, на переконання суду, включення до Договору №93/23 від 30.06.2023 пункту 14.15 наведеного вище змісту, який несе несуттєві відмінності від його проекту, не може мати наслідком нікчемність договору про закупівлю.

Відповідач, серед іншого, у своїх заявах по суті справи та поясненнях звертав увагу суду на те, що у даному випадку у спірному Висновку ним було застосовано не норми Закону № 922-VIIІ, а Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.12.2022 №1178, зокрема пункти 18 та 49 зазначених Особливостей.

Надаючи оцінку таким доводам відповідача, суд виходить з наступного.

Законом від 16 серпня 2022 року № 2526-IX "Про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану" доповнено Розділ X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 922-VIIІ пунктом 3-7 такого змісту: "Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз".

Відповідно до пункту 3-7 розділу X Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про публічні закупівлі Кабінетом Міністрів України прийнято Постанову від 12 жовтня 2022 року № 1178, якою затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі Особливості).

Відповідно до пункту 18 Особливостей, умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, у тому числі за результатами електронного аукціону, крім випадків:

визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті;

перерахунку ціни в бік зменшення ціни тендерної пропозиції переможця без зменшення обсягів закупівлі;

перерахунку ціни та обсягів товарів в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки.

Аналіз зазначеної норми підзаконного акту дає змоги дійти висновку, що зміст п. 18 Особливостей є аналогічним змісту частини 4 статті 41 Закону № 922-VIIІ, правовий аналіз та особливості застосування якої наведено судом вище, у тому числі із застосуванням наведеної практики Верховного Суду.

Відповідно до ч.1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Оскільки єдине порушення, зазначене у спірному Висновку, не підтвердилося судовим розглядом цієї справи, відповідно відсутні і підстави для зобов`язання позивача усунути порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладені у п. 3 спірного Висновку.

З урахуванням встановлених по справі обставин, суд приходить до висновку, що позивач довів суду правомірність заявлених вимог, а тому позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Що стосується стягнення судових витрат, суд зазначає наступне.

Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до статті 139 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До матеріалів справи додано платіжна інструкція про сплату судового збору у розмірі 2684,00 грн. (а.с. 60), зазначені суми підлягають стягненню на користь позивача.

Доказів понесення сторонами інших судових витрат до суду не надано.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Державного підприємства «Агентство місцевих автомобільних доріг» до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-26-012939-а від 10 жовтня 2023 року, складений Східним офісом Держаудитслужби.

Стягнути на користь Державного підприємства «Агентство місцевих автомобільних доріг» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2684,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду у порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено 26 січня 2024 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО