Справа № 520/2645/24
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2024-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позову без руху

31 січня 2024 р. справа № 520/2645/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Сліденко А.В., розглянувши питання прийняття до розгляду позову ОСОБА_1 (далі за текстом - позивач, заявник) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про: 1) визнання протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, яка полягає у нарахуванні та виплаті ОСОБА_1 пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби та деяких інших осіб» з грошового забезпечення без урахування індексації в розмірі, зазначеному у довідці Департаменту внутрішньої безпеки національної поліції України № 180 від 10.12.2021; 2) зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області перерахувати та виплачувати ОСОБА_1 з 02.11.2021 пенсію відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби та деяких інших осіб» з урахуванням індексації в розмірі, зазначеному у довідці Департаменту внутрішньої безпеки національної поліції України № 180 від 10.12.2021, -

встановив:

У спірних правовідносинах наявні ознаки звернення до суду із пропущенням 6-місячного строку.

Так, відповідно до п.9 ч.3 ст.2 КАС України однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з 2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною 1 ст.45 КАС України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Строк звернення до суду у спорах з приводу пенсійного забезпечення громадян згідно з абз.1 ч.2 ст.122 КАС України складає шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч.3 ст.51 Закону України від 09.04.1992р. №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Отже, положення ч.3 ст.51 Закону України від 09.04.1992р. №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» поширюються виключно на випадки перерахунків розмірів раніше вже призначених пенсій у зв`язку із підвищенням поточної винагороди діючого публічного службовця, непроведених (або неправильно проведених) з вини терорганів системи Пенсійного фонду України або державного органу, який видає довідки про грошове забезпечення для перерахунку пенсії.

Натомість, на спірні правовідносини згідно з ч.5 ст.242 КАС України підлягає поширенню правовий висновок постанови Верховного Суду від 31.03.2021р. у справі № 240/12017/19, де указано, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових. Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

У позові заявником сформульована вимога про спонукання пенсійного органу до перерахунку пенсії з 02.11.2021 р., у той час як до суду позов було складено - 30.01.2024р., тобто по минуванню більше ніж 2 років від спірної дати.

Представник заявника у позові посилався на те, що строк звернення до суду ОСОБА_1 не пропущено, оскільки про порушення прав з боку відповідача, яка виразилась у неврахуванні до основного розміру пенсії індексації грошового забезпечення заявник дізнався лише у січні 2024 року, після отримання від ГУ ПФУ у Харківській області листа від 01.01.2024 за вихідним № 200-0203-8/231.

Стосовно даних тверджень суд зазначає, що у силу правового висновку п.20 постанови Верховного Суду від 07.12.2022р. у справі №420/4995/21 під час вирішення питання про дотримання особою, яка звернулася до суду з адміністративним позовом, встановленого строку звернення з`ясуванню підлягають наступні обставини, а саме: - за захистом якого порушеного права особа звернулася до суду; - коли особа дізналася про порушення своїх прав (чи дотримано строк з дати обізнаності); - коли вона повинна була дізнатися про їх порушення; - чи мала вона можливість дізнатися про порушення своїх прав; - наявність поважних причин, які об`єктивно заважали дізнатись про порушення своїх прав чи звернутися з позовом до суду.

Тлумачення змісту абз.1 ч.2 ст.122 КАС України викладено також і в постанові Верховного Суду від 20.04.2022р. у справі №807/627/16, відповідно до якої неможливість точного встановлення дня обізнаності особи з порушенням власних прав зумовлює обчислення строку з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Згідно з правовою позицією постанови Великої Палати Верховного Суду від 27.07.2023р. у справі №990/14/22: 1) порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через неналежну реалізацію своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду; 2) Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Тривалість строку звернення до суду не змінюється залежно від того, коли було реалізоване право на позов.

Стосовно випадку звернення громадянина до суду у спорі про пенсійне забезпечення застосовними (релевантними) є правові висновки постанови Верховного Суду від 31.03.2021р. у справі № 240/12017/19, де указано, що: пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує; така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових; з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Викладені заявником у позові мотиви не узгоджуються із правовими позиціями постанови Верховного Суду від 31.03.2021р. у справі № 240/12017/19, котрі є релевантними відносно спірних правовідносин.

Отже, у межах спору про пенсійне забезпечення саме позивач громадянин у порядку ч.1 ст.77 КАС України повинен довести факт звернення до суду у межах визначеного процесуальним законом строку або факт звернення до суду з пропуском визначеного строку з поважних причин, долучивши до матеріалів позову на виконання вимог ч.2 ст.79, ч.4 ст.161, ч.6 ст.161 КАС України докази, які б поза розумним сумнівом неспростовно та беззаперечно доказували обставини об`єктивної нездатності через дію непереборних та нездоланних факторів довідатись про дату призначення чи перерахунку пенсії, видів або розмірів складових призначеної чи перерахованої пенсії, суму пенсії до нарахування та суму пенсії до виплати.

Лист Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 01.01.2024 за вихідним № 200-0203-8/231, на який посилається у позові представник заявника, в матеріалах справи відсутній.

Разом із тим, у матеріалах справи лист Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 29.12.2023р. за вихідним № 2000-0203-8/193045, наданий у відповідь на запит представника позивача від 27.12.2023р., не свідчить про момент, із якого він дізнався про порушення свого права.

Суд вважає, що у випадках вчинення суб"єктом владних повноважень управлінського волевиявлення з приводу призначення пенсії вперше, з приводу зміни показника відсоткового значення пенсії стосовно грошового забезпечення, з приводу призначення щомісячної доплати до пенсії у порядку постанови КМУ від 14.107.2021р. №713, з приводу призначення індексації пенсії у порядку постанови КМУ від 16.02.2022р. №118, з приводу призначення індексації пенсії у порядку постанови КМУ від 24.02.2023р. №168 моментом , з якого учасник суспільних відносин не може бути необізнаним із наявністю порушеного права є календарна дата отримання першого грошового платежу або після призначення пенсії, або після настання календарної дати набрання чинності переліченими рішеннями Уряду України нормативного характеру.

Доказів фізичної нездатності здійснити власні обчислення розміру пенсії згідно з офіційно оприлюдненими нормами актів права (як ст.43 Закону України від 09.04.1992р. №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб», так і перелічених постанов КМУ) і порівняти результат цих обрахувань із реально одержаною у власність сумою коштів за пенсією матеріали справи не містять.

Звернення учасника суспільних відносин за отриманням професійної правничої допомоги адвоката і отримання унаслідок цього будь-яких документів та консультацій, формування власної правової позиції відносно конкретної життєвої ситуації є моментом не настання обізнаності з наявністю порушеного права, а моментом початку процедури реального захисту владних прав (інтересів).

Тому згаданий вище лист суб"єкта владних повноважень свідчить лише про початок вчинення позивачем активних дій щодо нарахування, перерахунку та виплати його пенсій.

У спірних правовідносинах складений відносно заявника грошовий атестат від 24.12.2021р. містить такий вид грошового забезпечення поліцейського як індексація грошового забезпечення поліцейського у сумі - 454,00грн.

Такий розмір індексації грошового забезпечення відповідає сумі індексації грошового забезпечення поліцейського у складеній відносно заявника довідці Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 10.12.2021р. №180.

Усупереч п.4 ч.4 ст.160 та п.5 ч.5 ст.160 КАС України позов не містить виклад обставин та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини стосовно неправильності обчислення пенсії заявника із використанням суми індексації грошового забезпечення поліцейського за червень 2021р. у сумі - 454,00грн.

Посилання представника заявника на рішення Харківського окружного адміністративного суду у від 10.01.2023р. у справі №520/7699/22 у даному конкретному випадку є юридично неспроможним, позаяк цим судовим актом відповідного суб"єкта владних повноважень було обтяжено обов`язком нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за періоди з 07.11.2015 року по 05.03.2017 року, у той час як згідно з ч.3 ст.43 Закону України від 09.04.1992р. №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» пенсії обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, оклади та/чи доплати за військове (спеціальне) звання, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку (доплату) за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.7 постанови КМУ від 17.07.1992р. №393 пенсії обчислюються з розміру грошового забезпечення, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 р. - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з урахуванням таких його видів: відповідного окладу за посадою (для поліцейських, відряджених до органів державної влади, установ та організацій із залишенням на службі в Національній поліції, які отримували при цьому грошове забезпечення та звільнені із служби безпосередньо з посад у таких органах, установах та організаціях, - відповідних окладів, установлених за рівнозначними (аналогічними) посадами в Національній поліції), окладу/доплати за військовим (спеціальним) званням (для осіб рядового і начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту - щомісячної надбавки за спеціальне звання) та відсоткової надбавки/доплати за вислугу років у розмірах, установлених за останньою штатною посадою, займаною перед звільненням; щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення, крім щомісячних надбавок (доплат), установлених особам, які мають право на пенсію за вислугу років згідно із законодавством і залишені за їх згодою та в інтересах справи на службі) та премії. Розмір щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії визначається за 24 останні календарні місяці служби підряд перед звільненням. Середня сума щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії визначається шляхом ділення на 24 загальної суми цих видів грошового забезпечення за 24 останні календарні місяці служби підряд перед звільненням.

З огляду на викладене, у разі входження довідки Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 10.12.2021р. №180 до складу матеріалів, за якими заявнику була призначена пенсія вперше, строк звернення до суду слід обчислювати з календарної дати отримання заявником першого платежу за пенсії після її призначення.

Частиною 2 ст.51 Закону України від 09.04.1992р. №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» визначено, що перерахунок пенсій, призначених особам з числа військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців.

За правилами ч.4 ст.45 Закону України від 09.07.2003р. №1058-IV "Про загальнообов"язкове державне пенсійне страхування" перерахунок призначеної пенсії, крім випадків, передбачених частиною першою статті 35, частиною другою статті 38, частиною третьою статті 42 і частиною п`ятою статті 48 цього Закону, провадиться в такі строки: у разі виникнення права на підвищення пенсії - з першого числа місяця, в якому пенсіонер звернувся за перерахунком пенсії, якщо відповідну заяву з усіма необхідними документами подано ним до 15 числа включно, і з першого числа наступного місяця, якщо заяву з усіма необхідними документами подано ним після 15 числа; у разі настання обставин, які тягнуть за собою зменшення пенсії, - з першого числа місяця, в якому настали ці обставини, якщо вони мали місце до 15 числа включно, і з першого числа наступного місяця, якщо вони мали місце після 15 числа.

Як то указано ст.98 Закону України від 05.11.1991р. №1788-ХІІ "Про пенсійне забезпечення" перерахунок пенсії провадиться на підставі документів про вік, стаж, заробіток та інших, наявних на час перерахунку в пенсійній справі, а також додаткових документів, поданих пенсіонером на час перерахунку. Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії у зв`язку з введенням у дію цього Закону (про стаж роботи, заробіток, сімейний стан та інші), то пенсія знову перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців перед поданням додаткових документів і не раніше ніж з дня введення в дію цього Закону.

Отже, у разі якщо довідка Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 10.12.2021р. №180 не входила до складу матеріалів, за якими заявнику була призначена пенсія вперше,

то зважаючи на ч.1 ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", рішення Європейського суду з прав людини від 14.10.2010р. по справі «Щокін проти України» (Shchokin v. Ukraine, заяви № 23759/03 та 37943/06) та рішення Європейського суду з прав людини від 07.07.2011р. по справі «Серков проти України» (Serkov v. Ukraine, заява № 39766/05), суд вважає, що найбільш сприятливим для заявника є підхід, коли заявник міг набути право на перерахунок пенсії за 12 місяців від події отримання ГУ ПФУ в Харківській області довідки Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 10.12.2021р. №180 за окремим письмовим особистим зверненням заявника (уповноваженого представника заявника) з приводу перерахунку пенсії в частині індексації грошового забезпечення поліцейського.

У позові викладені власні доводи представника позивача про те, що факт означеного звернення мав місце у грудні 2023р.

Листом суб"єкта владних повноважень від 29.12.2023р. №200-0203-8/193045 конкретизовано цей факт у хронологічному вимірі як - 27.12.2023р.

За таких обставин, заявник міг набути право на перерахунок пенсії унаслідок врахування іншого розмірі індексації грошового забезпечення поліцейського ніж 454,00грн. з 27.12.2022р.

Отже, позов поданий поза межами строку звернення до суду без заяви про поновлення строку звернення та доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду, що є порушенням ч.1 ст.123 та ч.6 ст.161 КАС України.

Викладене зумовлює залишення позову без руху відповідно до ст. 169 КАС України з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.4, 12, 121-123, 160, 161, 169, 171, 241-243, 248, 257, 262, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

ухвалив:

1.Позов - залишити без руху.

2. Надати час для усунення недоліків - 10 днів від дати отримання цієї ухвали.

3.Встановити способом усунення недоліків подання до суду юридично умотивованої та документально доведеної заяви про поновлення пропущеного строку на звернення до суду із долученням належних, допустимих, достатніх та достовірних доказів настання цього наслідку через дію поважної причини.

4.Роз`яснити, що невиправлення недоліків в оформлення позову зумовлює повернення позову.

5.Роз`яснити, що ухвала набирає законної сили з моменту підписання, оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Сліденко