Справа № 240/32509/23
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2024-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження строку залишення позовної заяви без руху

30 січня 2024 року м. Житомир справа № 240/32509/23

категорія 112050000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Гурін Д.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Житомирського військового інституту імені С.П.Корольова про визнання незаконними дій та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 із позовом до Житомирського військового інституту імені С.П.Корольова, в якому, з підстав протиправності, просить:

- визнати незаконними дії Житомирського військового інституту імені С.П.Корольова щодо відмови в поновленні ОСОБА_1 в загальній черзі на отримання житла (на квартирному обліку) в Житомирському військовому інституті імені С.П.Корольова з 28.09.1994, як вдови померлого ОСОБА_2 ;

- зобов`язати Житомирський військовий інститут імені С.П.Корольова (житлову комісію) поновити ОСОБА_1 в загальній черзі на отримання житла (на квартирному обліку) в Житомирському військовому інституті імені С.П.Корольова з 28.09.1994, як вдову померлого ОСОБА_2 .

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 08.12.2023 відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

18.12.2023 на адресу суду надійшов відзив вх. №84958/23.

19.12.2023 на адресу суду від відповідача надійшла заява про залишення позову без розгляду, оскільки позивач звернувся до суду з цим позовом поза межами шестимісячного строку.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 26.12.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

У період з 01.01.2024 до 19.01.2024 включно суддя Гурін Д.М. перебував у щорічній відпустці.

03.01.2024 від представника позивача надійшла заява про поновлення строку звернення до суду з цим позовом вх. №454/24. В обґрунтування причин пропуску строку звернення представником позивача зазначено, що під час розгляду справи №295/10104/20 за позовом ОСОБА_2 до Житомирського військового інституту ім.С.П.Корольова про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити дії, яка розглядалась в порядку цивільного судочинства, предметом позову було визнання незаконним та скасувати рішення житлової комісії Житомирського військового інституту імені С.П.Корольова, оформлене протоколом засідання житлової комісії Житомирського військового інституту імені С.П.Корольова від 21.03.2019 №6, в частині виключення ОСОБА_2 із списків квартирного обліку (загальна черга). Зобов`язання Житомирського військового інституту імені С.П.Корольова (житлову комісію) поновити ОСОБА_2 в загальній черзі на отримання житла (на квартирному обліку) з 28.09.1994. З урахуванням заяви про зміну предмету позову в кінцевій редакції були заявлені наступні позовні вимоги: визнати незаконним та скасувати рішення житлової комісії Житомирського військового інституту імені С.П.Корольова, оформлене протоколом засідання житлової комісії Житомирського військового інституту імені С.П.Корольова від 21.03.2019 №6, в частині виключення ОСОБА_2 із списків квартирного обліку (загальна черга). Зобов`язати Житомирський військовий інститут імені С.П.Корольова (житлову комісію) поновити ОСОБА_1 в загальній черзі на отримання житла (на квартирному обліку) з 28.09.1994, як вдову померлого ОСОБА_2 ».

Таким чином дії Житомирського військового інституту імені С.П. Корольова щодо відмови в поновленні ОСОБА_1 в загальній черзі на отримання житла (на квартирному обліку) в Житомирському військовому інституті імені С.П.Корольова з 28.09.1994, як вдови померлого ОСОБА_2 не були предметом судового розгляду, так як ОСОБА_1 не зверталась до Житомирського військового інституту імені С.П.Корольова, як вдова померлого військовослужбовця з метою реалізації свого права на отримання житла. Під час розгляду справи №295/10104/20 досліджувалась питання щодо правомірності виключення ОСОБА_2 з квартирного обліку, а не відмови в постановці на квартирний облік ОСОБА_1 .

З метою реалізації свого права на отримання житла ОСОБА_1 , як вдова померлого військовослужбовця, звернулась 28.07.2023 з відповідним листом до Житомирського військового інституту імені С.П.Корольова, долучивши до заяви необхідні документи, на збір яких також був витрачений певний час, що пояснює, чому вона не звернулась з відповідною заяву одразу після отримання постанови Житомирського апеляційного суду.

Листом від 25.08.2023 ОСОБА_1 було відмовлено в поновленні на квартирному обліку. Таким чином, на думку представника позивача, саме з 25.08.2023 необхідно обраховувати тримісячний строк для звернення ОСОБА_1 із позовною заявою до суду, так як саме з цього часу, їй, як вдові померлого військовослужбовця, було відмовлено в постановці на чергу на отримання житла. До 25.08.2023 відповідачем не приймалося жодних рішень, які би свідчили про відмову в постановці ОСОБА_1 на облік, як особи, яка потребує покращення житлових умов.

Також представник позивача просить врахувати, що для постановки на облік осіб, потребуючих покращення житлових умов ОСОБА_1 необхідно було зібрати певні документи, на що вона витратила час, так як після смерті чоловіка працює на двох роботах, щоб забезпечити родину, тому збір документів для неї був ускладнений, так як установи, які надають необхідні документи мають п`ятиденний робочий тиждень. Крім того, через постійні повітряні тривоги іноді дані установи не працювали.

Діючим законодавством передбачено право вдови померлого військовослужбовця на отримання житла, однак відсутні норми, які би регламентували час, протягом якого дана особа повинна звернися для постановки на облік, тому вважаю, що права ОСОБА_1 були порушені саме з моменту прийняття Житомирським військовим інститутом імені С.П.Корольова рішення про відмову в постановці її на облік, як особи, яка потребує покращення житлових умов.

ОСОБА_1 отримала рішення про відмову в постановці її на облік осіб, які потребують покращення житлових умов 25.08.2023, звернулась з позовом до Житомирського окружного адміністративного суду 17.11.2023, тобто у межах тримісячного строку.

Дослідивши матеріали позовної заяви та доводи заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, суд дійшов наступних висновків.

За приписами частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

Отже, строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналогічні правові висновки висловлені Верховним Судом у постанові від 12.04.2023 у справі №380/14933/22.

З позовної заяви вбачається, що спір стосується правомірності дій Житомирського військового інституту імені С.П.Корольова щодо відмови в поновленні ОСОБА_1 в загальній черзі на отримання житла (на квартирному обліку) в Житомирському військовому інституті імені С.П.Корольова з 28.09.1994, як вдови померлого ОСОБА_2 .

Позивач почала вчиняти дії на поновлення порушеного 21.03.2019 права лише з 28.07.2023, коли строк на звернення до суду вже сплинув.

З цим позовом позивач звернулась до суду 17.11.2023, що вказує на пропуск строку звернення до суду.

Суд також зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Вказані представником позивача у заяві про поновлення строку доводи суд вважає безпідставним та нічим не обґрунтованими.

Крім того, представник позивача не навів у заяві про поновлення строку обґрунтованих причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом за період з серпня 2022 року (дата винесення ухвали апеляційною інстанцією в якій позивачу роз`яснено, що її позов підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства) до 28.07.2023 (дати звернення позивача з листом до відповідача щодо реалізації свого права на отримання житла), оскільки отримання позивачем відповіді на його звернення від 25.08.2023 лише свідчить про час, коли позивач почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у даному випадку, оскільки такі дії позивач почала вчиняти через 1 рік після того, як була обізнана, що її позов підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства - серпень 2022 року.

При цьому, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Крім того, Верховний Суд у своїх рішеннях, зокрема від 08.08.2019 у справі №127/13736/16-а, адміністративне провадження №К/9901/42788/18 зазначив, що "незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами."

Доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено. Відтак, суд визнає причини пропущення строку звернення до суду з даним позовом неповажними.

Відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи викладене, позивач має подати клопотання, в якому вказати інші, документально обґрунтовані підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду разом із доказами поважності його пропуску.

Відповідно до частин 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного, суд дійшов висновку про продовження позивачу строку на усунення недоліків для надання можливості позивачу усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням інших причин пропуску строку на звернення до суду із даним позовом та доказами поважності причин його пропуску.

На підставі наведеного та керуючись статтями 123, 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача про поновлення строку звернення до суду від 03.01.2024 вх. №454/24.

Продовжити строк залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 , встановлений ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 26.12.2023.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.М. Гурін