Справа № 340/4512/23
Суддя: Олефіренко Н.А.
Дата ухвалення: 2024-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

18 січня 2024 року м. Дніпросправа № 340/4512/23

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Олефіренко Н.А. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Суховарова А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23.10.2023 в адміністративній справі №340/4512/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 09.06.2023 року №811 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області" в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, які обґрунтовуються тим, що підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях заступника начальника сектору ДОП ВП Олександрійського РВП ОСОБА_2 дисциплінарного проступку, а тому відповідачем порушено принцип індивідуальної відповідальності. В чому саме полягає невиконання чи неналежне виконання позивачем своїх обов`язків, висновок службового розслідування, на підставі якого винесено оскаржуваний наказ, не містить.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2023 року позов задоволено.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначив апелянт про те, що позивачем не надано будь-яких підтверджуючих матеріалів щодо проведення ним, як керівником сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції, відповідної роботи щодо зміцнення стану дисципліни та законності, в тому числі в частині дотримання антикорупційного законодавства серед підпорядкованих поліцейських, а тому дисциплінарна комісія дійшла висновку, що позивачем не вживались заходи зі зміцнення та дотримання службової дисципліни, запобігання вчиненню підлеглими поліцейськими правопорушень у сфері антикорупційного законодавства, що, як наслідок, призвело до надзвичайної події за участі ОСОБА_2 . Отже, позивача звільнено за нібито неналежне виконання своїх посадових обов`язків.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що Капітан поліції ОСОБА_1 з 07 листопада 2015 року проходить службу в органах поліції, з 08.10.2021 року - на посаді начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області (а.с.14 т.1).

Відповідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, абзацу 2 частини 1 та абзацу 1 частини 2 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, та на підставі наказу ГУНП в Кіровоградській області від 06.06.2023 року №797 "Про призначення проведення службового розслідування", дисциплінарною комісією проведено службове розслідування за фактами внесення 15.03.2023 року третім слідчим відділом бюро розслідувань, розташованого у м.Миколаєві, за викладеними заяві ОСОБА_3 фактами відомостей до ЄРДР за №0000024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України вимагання та отримання неправомірної вигоди заступником начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області лейтенантом поліції ОСОБА_2 , затримання останнього в порядку статті 208 КПК України (а.с.131-145 т.1).

За результатами службового розслідування складено та затверджено начальником ГУ НП в Кіровоградській області висновок службового розслідування (а.с.131-145 т.1).

У висновку вказано, що 06.06.2023 до ГУНП в Кіровоградській області надійшла інформація про те, що цього ж дня близько 19.30 співробітниками ТУ ДБР у м. Миколаєві (з дислокацією у м. Кропивницький) спільно з працівниками Кіровоградської обласної прокуратури та Кіровоградського управління ДВБ НПУ, у рамках проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000024, внесеного до ЄРДР 15.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 368 КК України, затримано заступника начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції за вимагання та отримання неправомірної вигоди в сумі 20 000 гривень від жительки м.Олександрія, за непритягнення останньої до адміністративної відповідальності за порушення правил торгівлі тютюновими виробами без марок акцизного податку та не перешкоджання у подальшій діяльності, пов`язаній з торгівлею тютюнових виробів без марок акцизного податку, якого затримано у порядку статті 208 КПК України.

Встановлено, що 15.03.2023 до Кіровоградського управління ДВБ Національної поліції України із письмовою заявою звернулася з цього приводу ОСОБА_3 . Того ж дня за вказаним фактом ТУ ДБР у м. Миколаєві (з дислокацією у м. Кропивницький) було внесено відомості до ЄРДР та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 368 КК України.

Під час проведення службового розслідування з наданих копій матеріалів досудового розслідування та пояснень ОСОБА_3 встановлено, що 12.03.2023 приблизно о 10:00 год., ОСОБА_2 прибув до кіоску в м. Олександрія де, будучи службовою особою, виявив факт реалізації тютюнових виробів без марок акцизного збору.

Також, ОСОБА_2 у зв`язку з виконанням службових обов`язків заступника начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області стало відомо, що ОСОБА_3 здійснює господарську діяльність з роздрібної торгівлі тютюновими виробами, та раніше, а саме, у 2022 році, притягувалась до адміністративної відповідальності за ч. 1ст. 156 КУпАП за реалізацію сигарет без марок акцизного збору.

За результати моніторингу підсистеми Єдиний облік ІКС ШНП України встановлено, що ОСОБА_2 про факт виявлення здійснення підприємницької діяльності ОСОБА_3 пов`язаної з торгівлею тютюновими виробами без марок акцизного податку на лінію 102 чи іншим способом до підрозділів поліції не повідомив, та не вжив жодних заходів щодо припинення та документування (складання протоколу про адміністративне правопорушення) виявленого адміністративного правопорушення, у тому числі підлеглими.

Натомість, ОСОБА_2 висловив громадянці ОСОБА_3 прохання надавати йому неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у розмірі 5000 грн. щомісячно, за невжиття ним, ОСОБА_2 , та підлеглими йому працівниками сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області заходів щодо виявлення та припинення виявлених в діях ОСОБА_3 адміністративних правопорушень та не складання стосовно неї протоколів про адміністративні правопорушення.

При цьому, ОСОБА_2 повідомив, що може створити проблеми ОСОБА_3 , додавши, що він та підлеглі йому працівники можуть постійно здійснювати перевірки кіоску, та якщо ОСОБА_3 цього не хоче, то можна з ним домовитися, а також запропонував розраховуватись за чотири місяці наперед, сплативши йому 20 000 грн.

ОСОБА_3 вимушена була погодитися на вказану пропозицію ОСОБА_2 . Однак, розуміючи, що дії ОСОБА_2 незаконні, ОСОБА_3 15.03.2023 звернулась із заявою про вчинення кримінального правопорушення до Кіровоградського управління внутрішньої безпеки Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України.

В подальшому, 14.04.2023 приблизно о 16:30 год., ОСОБА_2 , прийшов до кіоску де будучи службовою особою, всупереч інтересам служби, одержав від ОСОБА_3 першу частину неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів у розмірі 5000 грн.

В подальшому 10.05.2023 близько 21:00 год. ОСОБА_3 та ОСОБА_2 за ініціативи останнього зустрілись в парку, що знаходиться між вулицею Нагорною та проспектом Будівельників у м. Олександрія. Під час розмови ОСОБА_3 , зрозумівши, що ОСОБА_2 має намір одержати грошові кошти, повідомила, що на даний час в неї відсутня достатня сума, а тому вона не може з ним розрахуватись. ОСОБА_2 повідомив, щоб ОСОБА_3 зателефонувала йому в кінці цього місяця та розрахувалась з ним, коли в неї буде така можливість.

06.06.2023 ОСОБА_2 перебував на службі, а саме в Олександрійському РВП ГУНП в Кіровоградській областям. Олександрія, вул. 6-го грудня, 34) та займався службовими справами. Після завершення робочого дня близько 19.15, ОСОБА_2 залишив приміщення Олександрійського РВП та на власному автомобілі, перебуваючи в цивільному одязі, без спеціальних засобів та вогнепальної зброї, поїхав до місця здійснення торгівлі ОСОБА_3 , що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Надалі, приблизно о 19.36, перебуваючи в кіоску ОСОБА_3 передала ОСОБА_2 решту раніше обумовленої неправомірної вигоди у сумі 15 000 гривень.

Після отримання неправомірної вигоди ОСОБА_2 повернувся до свого припаркованого поруч автомобіля, де він був затриманий працівниками ТУ ДБР у м. Миколаєві (з дислокацією у м. Кропивницький) спільно з працівниками Кіровоградської обласної прокуратури та Кіровоградського управління ДВБ НП України. Під час зовнішнього огляду останній добровільно видав правоохоронцям предмет вчинення злочину, а саме грошові кошти в сумі 15 000 гривень. ОСОБА_2 було затримано в порядку ст. 208 КПК України і стосовно нього було складено протокол про затримання, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 368 КК України, та поміщено до ізолятора тимчасового тримання № 1 ГУНП в Кіровоградській області.

Загалом, 14.04.2023 та 06.06.2023 ОСОБА_2 отримав від ОСОБА_3 грошові кошти в сумі 20 000 гривень.

07.06.2023 ОСОБА_2 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України у кримінальному провадженні №0000024 розпочатому 15.03.2023, за фактом прохання та одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди.

У висновку службового розслідування вказано, що безпосереднім керівником ОСОБА_2 являється начальник сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області - капітан поліції ОСОБА_1 , який, відповідно до пунктів 6 та 14 розділу II посадової інструкції начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області від 17.06.2022 № 198/114-2022, здійснює керівництво дільничними офіцерами поліції відділу превенції, забезпечує контроль та координацію їх діяльності з охорони публічного порядку та забезпечення публічної безпеки, проведення профілактичної роботи.

У висновку службового розслідування вказано, що пунктом 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УШ, визначено, що керівник несе відповідальність за дотриманням підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни, окрім іншого, керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу зі зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

На момент проведення службового розслідування, до дисциплінарної комісії ОСОБА_1 не надано будь-яких підтверджуючих матеріалів щодо проведення ним, як керівником сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції, відповідної роботи щодо зміцнення стану дисципліни та законності, в тому числі, в частині дотримання антикорупційного законодавства серед підпорядкованих поліцейських, а тому дисциплінарна комісія дійшла висновку, що ОСОБА_1 не вживались відповідні заходи зі зміцнення та дотримання службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими поліцейськими правопорушень у сфері антикорупційного законодавства, що, як наслідок, призвело до надзвичайної події за участі ОСОБА_2 .

З урахуванням обставин встановлених проведеним службовим розслідуванням, керуючись абзацом 2 підпункту 2 пункту 1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції, вирішено застосувати до начальника сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

Вважаючи звільнення з органів поліції незаконним, позивач звернувся до суду з вимогою про поновлення його на посаді.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не було надано належні та достовірні докази, які підтверджували б допущення позивачем дисциплінарного проступку та не доведено, що застосований вид дисциплінарного стягнення, а саме: звільнення зі служби в поліції є необхідним заходом притягнення його до відповідальності. Також відповідачем не доведено неможливості застосування інших заходів дисциплінарного впливу та необхідності застосування крайнього заходу дисциплінарного впливу. Натомість матеріали справи не містять доказів, які б свідчили про вчинення позивачем дисциплінарного проступку та правомірності притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення із займаної посади.

Визначення службової дисципліни міститься у статті 1 Дисциплінарного статуту та означає дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів МВС підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги.

За змістом статті 7 Дисциплінарного статуту службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку тощо.

Частиною першою статті 8 Дисциплінарного статуту передбачено, що начальник несе персональну відповідальність за стан службової дисципліни і повинен постійно його контролювати. Начальник зобов`язаний бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів, наказів, норм моралі, професійної та службової етики, розвивати і підтримувати в підлеглих свідоме ставлення до виконання службових обов`язків, честь і гідність, заохочувати розумну ініціативу, самостійність, старанність у службі, уміло застосовувати заходи дисциплінарного впливу.

При цьому дисциплінарним проступком в розумінні статті 2 Дисциплінарного статуту визнається невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Порядок накладення дисциплінарних стягнень на осіб рядового і начальницького складу врегульовано статтею 14 Дисциплінарного статуту.

Зокрема, з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органів внутрішніх справ. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Види дисциплінарних стягнень за порушення службової дисципліни наведені в статті 12 Дисциплінарного статуту, найсуворішим з яких є звільнення з органів внутрішніх справ, що застосовується як крайній захід дисциплінарного впливу.

За правилами, встановленими статтею 19 Закону № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про те, чи є порушення службової дисципліни грубим, суд має виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

У справі, що переглядається, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції внаслідок вчинення ним дисциплінарного проступку, який полягав у виконанні неналежним чином своїх посадових інструкцій у частині контролю за діями підлеглих під час підготовки, планування та проведення слідчих дій, відсутність матеріалів щодо проведення ним, як керівником сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції, роботи щодо зміцнення стану дисципліни та законності, в тому числі, в частині дотримання антикорупційного законодавства серед підпорядкованих поліцейських, що призвело до надзвичайної події за участю працівників поліції, ігнорування вимог статті 368 КК України та статей 2 і 18 Закону № 580-VIII.

Так, дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства та етичних норм, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх вчиняють.

Тобто поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивної репутації органів поліції.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, який є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Варто зазначити, що перевищення службових повноважень та невиконання або неналежне виконання функціональних обов`язків є різними видами діянь, адже перевищення службових повноважень виражається у тому, що посадова особа вчиняє те чи інше діяння, яке не входить до його компетенції.

У той же час, невиконання чи неналежне виконання функціональних обов`язків полягає у невчиненні чи неналежному вчиненні особою дій у межах наданих їй законом прав та обов`язків.

Враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Такий підхід застосовано Верховних Судом та висловлений, зокрема у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року та від 24 червня 2021 року у справах № 815/2705/16 та № 826/7830/17 відповідно.

Дослідивши обставини справи, колегія суддів дійшла висновку про наявність у цьому провадженні виключної правової проблеми, яка полягає у відсутності на законодавчому рівні та в судовій практиці чітких критеріїв визначення понять щодо єдиного доказу проведення роботи керівника зі своїми підлеглими щодо проведення ним, як керівником сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції, роботи щодо зміцнення стану дисципліни та законності, в тому числі, в частині дотримання антикорупційного законодавства серед підпорядкованих поліцейських.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів зазначає, що приведеними доводами апеляційної скарги, висновки суду першої інстанції не спростовуються, а зводяться лише до переоцінки та незгоди з ними.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 325, ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23.10.2023 в адміністративній справі №340/4512/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили 18 січня 2024 року та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Повний текст судового рішення складено 25 січня 2024 року.

Головуючий - суддя Н.А. Олефіренко

суддя Л.А. Божко

суддя А.В. Суховаров