Справа № 320/957/21
Суддя: Жук Р.В.
Дата ухвалення: 2024-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2024 року м. Київ № 320/957/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Жука Р.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного (письмового) провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Сквирської міської ради

про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, -

ВСТАНОВИВ:

І. Зміст позовних вимог.

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Сквирської міської ради, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні за період з 18.11.2020 по 22.12.2020, що визначається у сумі 21346,30 грн.

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що під час його звільнення із займаної посади сільського голови Мовчанівської сільської ради 18.11.2020 не було проведено повний розрахунок при звільненні.

Відповідно до пункту 2 рішення сесії №12-1-VIII від 18.11.2020, зокрема Мовчанівську сільську раду приєднано до Сквирської міської ради, а тому саме Сквирська міська рада є відповідачем у справі.

У відзиві на позовну заяву відповідач вказує, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з огляду на покладення саме на позивача обов`язку та відповідальності у день його звільнення провести розрахунок та видати належним чином оформлену трудову книжку. Водночас, на думку відповідача, саме позивач не видав розпорядження про звільнення у зв`язку з припиненням повноважень, не провів розрахунок та не оформив належним чином трудову книжку 18.11.2020.

Відповідач пояснив, що розрахунок з позивачем було здійснено 22.12.2020 у зв`язку з тим, що Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування і районних державних адміністрацій», яким врегульовано питання відносин щодо правонаступництва громади, набрав чинності 06.12.2020, розрахунок було здійснено після відкриття відповідних рахунків, отримання підписів та печаток.

У додаткових поясненнях відповідач з посиланням на практику суду апеляційної інстанції просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

ІІІ. Заяви (клопотання) учасників справи інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.02.2021 позовну заяву залишено без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків.

22.02.2021 року позивачем на виконання вимог ухвали суду від 01.02.2021 подано клопотання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.02.2021 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.02.2021 виправлено описку в ухвалі суду від 24.02.2021.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.04.2021 від відповідача витребувано докази у справі та відкладено судове засідання.

25.05.2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву.

07.06.2021 року до суду надійшла заява від позивача про розгляд справи без його участі.

09.06.2021 року від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та про розгляд клопотання про витребування доказів.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.06.2021 від Управління Державної казначейської служби України у Сквирському районі Київської області витребувано докази та відкладено судове засідання.

20.09.2021 року від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.09.2021 від Управління Державної казначейської служби України у Сквирському районі Київської області повторно витребувано докази та відкладено судове засідання.

10.11.2021 року від відповідача надійшло клопотання про повторне витребування доказів від УДКСУ у Сквирському районі Київської області.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.11.2021 від Управління Державної казначейської служби України у Сквирському районі Київської області повторно витребувано докази та відкладено судове засідання.

13.12.2021 року від Управління Державної казначейської служби України у Сквирському районі Київської області надійшов лист.

04.01.2022 року від Управління Державної казначейської служби України у Сквирському районі Київської області надійшов лист.

17.01.2022 року від Головного управління Державної казначейської служби України у Київської області надійшов лист.

07.02.2022 року відповідачем до суду подано додаткові пояснення.

07.02.2022 року від відповідача надійшла заява про повторне витребування доказів.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07.02.2022 від Управління Державної казначейської служби України у Сквирському районі Київської області повторно витребувано докази та відкладено судове засідання.

19.04.2022 року відповідачем надано до суду клопотання про долучення доказу.

20.04.2022 року відповідачем подано до суду заяву про поновлення процесуальних строків.

01.06.2022 року відповідачем подано до суду лист з проханням здійснити розгляд справи без участі представника.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Жуку Р.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду суду від 08.11.2023 року прийнято справу до провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Інших заяв чи клопотань по суті справи учасниками справи до суду не подано.

Частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно частини другої статті 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

З урахуванням викладеного, керуючись положеннями частини другої статті 262 КАС України наявні підстави для розгляду справи в порядку письмового провадження.

ІV. Обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши зміст спірних правовідносин з урахуванням доказів судом встановлені відповідні обставини.

Відповідно до записів у трудовій книжці позивача НОМЕР_1 , виданої 11.01.2011 ОСОБА_1 обрано головою Мовчанівської сільської ради 12.11.2015 відповідно до рішення сесії ради від 12.11.2015; 18.11.2020 звільнено з посади голови Мовчанівської сільської ради у зв`язку із закінченням строку повноважень відповідно до рішення Сквирської міської ради від 18.11.2020 №1-1-VIII.

Відповідно до рішення Сквирської міської ради Київської області від 18.11.2020 №12-1-VIII «Про реорганізацію юридичних осіб Антонівської, Буківської, Великоєрчиківської, Горобіївської, Домантівської, Дулицької, Каленнівської, Кам`яногребельської, Красноліської, Кривошиїнської, Тарасівської, Малоєрчиківської, Малолисовецької, Мовчанівської, Оріховецької, Пустоварівської, Рогізнянської, Рудянської, Самгородоцької, Селезенівської, Тхорівської, Чубинецької, Шаліївської, Шамраївської та Шапіївської сільських рад, які приєднуються до Сквирської міської ради, що є адміністративним центром та створення комісії з реорганізації вищезазначених органів місцевого самоврядування, що увійшли до складу Сквирської міської територіальної громади Білоцерківського району, Київської області», вирішено почати процедуру реорганізації, в тому числі, Мовчанівської сільської ради.

За пунктом 2 вказаного рішення, Сквирська міська рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків зазначених у рішенні сільських рад.

Даним рішенням вирішено Сквирській міській голові утворити Комісію з реорганізації сільських рад, включивши до її складу заступника голови Сквирської міської ради, бухгалтера Сквирської міської ради та бухгалтерів зазначених сільських рад (пункт 3 рішення).

Рішенням Сквирської міської ради Київської області від 18.11.2020 №1-1-VIII «Про початок повноважень депутатів Сквирської міської ради VIII скликання, обраних 25 жовтня 2020 року» вирішено визнати повноваження 26 депутатів Сквирської міської ради VIII скликання обраних 25 жовтня 2020 року (пункт 2).

Рішенням Сквирської міської ради Київської області від 18.11.2020 №2-1-VIII «Про початок повноважень Сквирського міського голови, обраного 25 жовтня 2020 року» визнано повноваження Сквирського міського голови VIII скликання ОСОБА_2 , обраної 25.10.2020 та вирішено вважати її такою, що вступила на посаду (пункт 2).

Згідно витягу по картковому рахунку ОСОБА_1 за період з 01.11.2020 по 11.01.2021, 22.12.2020 йому виплачено заробітну плату у розмірі 30873,25 грн.

Не погоджуючись із несвоєчасним розрахунком при звільненні, позивач звернувся до суду із цим позовом.

V. Оцінка суду.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 43 Конституцією України гарантовано право на своєчасне одержання винагороди за працю, яке захищається законом.

Відповідно до частини 1 статті 47 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України), власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу.

Отже, зазначена норма закону чітко визначає, що саме власник або ж уповноважена особа зобов`язаний в день звільнення провести з працівником розрахунок.

Частиною 1 статті 116 КЗпП України передбачено, що при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

Відповідно до частини 1 статті 117 КЗпП України, в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що при наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору.

Таким чином, передбачений частиною 1 статті 117 КЗпП України обов`язок роботодавця щодо виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні настає за умови невиплати з його вини належних звільненому працівникові сум у строки, визначені статтею 116 Кодексу законів про працю України, при цьому визначальним є невиплата належних працівникові сум при звільненні та факт проведення з ним остаточного розрахунку.

Непроведення з вини власника або уповноваженого ним органу розрахунку з працівником у зазначені строки є підставою для відповідальності, передбаченої статтею 117 КЗпП України, тобто виплати працівникові його середнього заробітку за весь час затримки до дня фактичного розрахунку. Після ухвалення судового рішення про стягнення заборгованості із заробітної плати роботодавець не звільняється від відповідальності, передбаченої статтею 117 даного Кодексу, а саме виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, тобто за весь період невиплати власником або уповноваженим ним органом належних працівникові при звільненні сум.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач працював на виборній посаді, а саме займав посаду голови Мовчанівської сільської ради.

У зв`язку з початком процедури реорганізації сільських рад, у т.ч. і Мовчанівської сільської ради, відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» був звільнений з посади з 18.11.2020 у зв`язку із закінченням строку повноважень.

Відносини, що виникають у процесі добровільного об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст, а також добровільного приєднання до об`єднаних територіальних громад регулює Закон України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» від 05.02.2015 № 157-VIII (далі - Закон № 157-VIII).

Частиною 1 статті 8 вищевказаного Закону передбачено, що об`єднана територіальна громада вважається утвореною за цим Законом з дня набрання чинності рішеннями всіх рад, що прийняли рішення про добровільне об`єднання територіальних громад, або з моменту набрання чинності рішенням про підтримку добровільного об`єднання територіальних громад на місцевому референдумі та за умови відповідності таких рішень висновку, передбаченому частиною четвертою статті 7 цього Закону.

Абзацом 3 частини 2 статті 8 Закону № 157-VIII передбачено, що після завершення повноважень сільського голови, який одноособово виконував функції виконавчого органу сільської ради у територіальній громаді, що увійшла до об`єднаної територіальної громади, відповідні функції одноособово виконує сільський, селищний, міський голова, обраний об`єднаною територіальною громадою, з дня набуття ним повноважень до затвердження відповідною сільською, селищною, міською радою персонального складу її виконавчого комітету.

Згідно ч. 4 ст. 8 Закону № 157-VIII, з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною об`єднаною територіальною громадою, у порядку, визначеному цим Законом, здійснюється реорганізація відповідних юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних територіальними громадами, що об`єдналися, та розміщених поза адміністративним центром об`єднаної територіальної громади, шляхом їх приєднання до юридичної особи - сільської, селищної, міської ради, розміщеної в адміністративному центрі об`єднаної територіальної громади. Після завершення реорганізації відповідні юридичні особи - сільські, селищні, міські ради припиняються у порядку, визначеному цим Законом.

Юридична особа - сільська, селищна, міська рада, розміщена в адміністративному центрі об`єднаної територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків всіх юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних територіальними громадами, що об`єдналися, з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною об`єднаною територіальною громадою.

Частиною 9 статті 8 Закону № 157-VIII передбачено, що бюджети територіальних громад, що об`єдналися, виконуються окремо до закінчення бюджетного періоду з урахуванням особливостей, встановлених цією частиною.

Сільська, селищна, міська рада, обрана об`єднаною територіальною громадою, може вносити зміни до рішень про місцеві бюджети, прийняті сільськими, селищними, міськими радами, обраними територіальними громадами, що об`єдналися.

До завершення періоду окремого виконання бюджетів територіальних громад, що об`єдналися, функції головних розпорядників, розпорядників бюджетних коштів територіальних громад, що об`єдналися, продовжують здійснювати відповідні бюджетні установи в особі сільського, селищного, міського голови, обраного об`єднаною територіальною громадою, інших керівників бюджетних установ.

Судом встановлено, що виплату заробітної плати позивачу проведено Сквирською міською радою 22.12.2020.

Разом з тим, відповідач у відзиві на позовну заяву зазначав, що виплата зарплати Сквирською міською радою відбулося внаслідок прийняття рішення Сквирською міською радою від 18.11.2018, проте, для виплати працівникам ліквідованих сільських рад розрахунку при звільненні, необхідно було внести відповідні зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, оскільки, керівник ради змінився.

Крім того, відповідач стверджує, що Сквирська міська рада намагалась в силу Бюджетного кодексу стати розпорядником коштів реорганізованої сільської ради та виплатити розрахунок; в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (органи Казначейства України), бюджетним установам відкриваються рахунки у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до Порядку відкриття та закриття рахунків у національній валюті в органах Державної казначейської служби, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 22.06.2012 №758 розпорядники бюджетних коштів, яким в органах Казначейства справи з юридичного оформлення рахунків уже сформовані, для відкриття нового бюджетного рахунку подають необхідні документи, у т.ч. заяву про відкриття рахунку, картки із зразками підписів та відбитка печатки.

Згідно Закону України «Про внесення змін до деяких Законів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврдування і районних державних адміністрацій» від 17.11.2020 № 1009-IX, за поданням сільського, селищного, міського голови, обраного сформованою територіальною громадою, сільська, селищна, міська рада може утворювати комісії для забезпечення здійснення ним повноважень з управління справами юридичних осіб, що реорганізуються;

15) бюджети розформованих територіальних громад виконуються окремо до закінчення бюджетного періоду з урахуванням особливостей, встановлених підпунктами 16 і 17 цього пункту;

16) новообрана рада може вносити зміни до рішень про місцеві бюджети, прийняті радами, що припиняються.

У разі включення території однієї розформованої територіальної громади до територій кількох сформованих територіальних громад новообрана рада сформованої територіальної громади, на території якої розміщений адміністративний центр розформованої територіальної громади, може вносити зміни до рішень про місцеві бюджети, прийнятих радою, що припиняється;

17) до закінчення періоду окремого виконання бюджетів функції головних розпорядників, розпорядників бюджетних коштів розформованих територіальних громад продовжують здійснювати відповідні бюджетні установи в особі сільського, селищного, міського голови, обраного сформованою територіальною громадою (у разі включення території розформованої територіальної громади до територій кількох сформованих територіальних громад - в особі сільського, селищного, міського голови, обраного сформованою територіальною громадою, на території якої розміщений адміністративний центр розформованої територіальної громади), інших керівників бюджетних установ.

До закінчення періоду окремого виконання бюджетів функції місцевих фінансових органів територіальних громад здійснюють:

відповідні місцеві фінансові органи, утворені до затвердження Кабінетом Міністрів України територій територіальних громад;

сільський, селищний, міський голова, обраний сформованою територіальною громадою, якщо в територіальних громадах місцеві фінансові органи не були утворені згідно із законом (у разі включення території розформованої територіальної громади до територій кількох сформованих територіальних громад - сільський, селищний, міський голова, обраний сформованою територіальною громадою, на території якої розміщений адміністративний центр розформованої територіальної громади).

Залишки коштів (у тому числі боргові зобов`язання), які утворилися на кінець бюджетного періоду на рахунках бюджетів розформованих територіальних громад, перераховуються одночасно до бюджету сформованої територіальної громади на підставі платіжних доручень за підписом сільського, селищного, міського голови, обраного сформованою територіальною громадою, або керівника відповідного місцевого фінансового органу, утвореного до затвердження Кабінетом Міністрів України територій територіальних громад.

Беручи до уваги зазначене, суд вважає, що відповідачем у відповідності до вимог чинного законодавства, проведено відповідні міри та виплачено позивачу кошти, які необхідно було виплатити у зв`язку із звільненням.

Крім того, одним із ключових у цій справі є питання щодо наявності/відсутності правових підстав для стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні працівника, а саме застосування статті 117 КЗпП України.

Аналіз положень статей 116 та 117 КЗпП України дає підстави для висновку, що умовами застосування частини першої статті 117 КЗпП України є невиплата належних звільненому працівникові сум у відповідні строки, вина власника або уповноваженого ним органу у невиплаті зазначених сум та відсутність спору про розмір таких сум.

Даний висновок узгоджується з висновками Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, що викладені у постановах від 15.02.2023 у справі № 160/19339/21 та від 24.11.2022 у справі №160/19343/21.

Разом з тим, судом не встановлено вини відповідача у несвоєчасній виплаті позивачу розрахунку при звільненні.

Також, суд враховує, що позивач не був працівником Сквирської міської ради, не отримував заробітної плати в даній установі, а виплата розрахунку була проведена Сквирською міською радою, відповідно до вимог чинного законодавства, у зв`язку з реорганізацією Мовчанівської сільської ради, де позивач працював та отримував заробітну плату.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Відповідно до частини 2 статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Суд приймає до уваги Висновок № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому зазначено, що при викладенні підстав для прийняття рішення суд повинен надати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Суд також, враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Крім того, у рішеннях ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».

VI. Судові витрати.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 139 КАС України, у зв`язку з відмовою у задоволенні позову, підстав для відшкодування позивачу понесених при подачі позову судових витрат немає.

Керуючись статтями 132, 139, 143, 242-246, 255, 260-263, 287, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Копію рішення надіслати учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Суддя Жук Р.В.