Справа № 711/226/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

31 січня 2024 року Справа № 711/226/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи № 711/226/24 за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 /адреса проживання: АДРЕСА_2 ) до Відділу державної виконавчої служби у місті Сміла Черкаського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) (20701, м.Сміла, Черкаська область, вул.Житомирська 6, ) про визнання протиправними і скасування індивідуальних актів, постановив ухвалу.

30.01.2024 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справа № 711/226/24 (провадження №2-а/711/13/24) згідно із ухвалою від 11.01.2024 Придніпровського районного суду м.Черкаси (суддя Скляренко В.М.) про передачу за підсудністю до Черкаського окружного адміністративного суду передана визначеному складу суду - судді Л.В.Трофімовій.

09.01.2024 (вх. 859/24 Придніпровського районного суду м.Черкаси) позивач у позовній заяві просить:

- визнати протиправною (незаконною) та скасувати постанову головного державного виконавця Відділу державної виконавчої служби у місті Смілі Черкаського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про відкриття виконавчого провадження від 20.11.2023 № 73372769;

-зобов`язати Відділ державної виконавчої служби у місті Сміла Черкаського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) скасувати постанови:

- про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження від 20.11.2023 у сумі 319 грн 05 коп,

- про стягнення виконавчого збору від 20.11.2023 у сумі 408 грн,

- про арешт коштів боржника від 22.11.2023,

- про повернення виконавчого документа стягувачу від 24.11.2023,

- про внесення до Єдиного державного реєстру боржників запису стосовно ОСОБА_1 як боржника за ВП №73372769 від 20 листопада 2023 року

- про внесення інших обтяжень (арештів), записів, заборон та інше, що накладені стосовно ОСОБА_1 за ВП №73372769.

До позовної заяви надані 18 додатків, проте без опису і зазначення кількості аркушів щодо кожного додатка. Відповідно до вимог ДСТУ (згідно з наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144 з 01.09.2021 набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів») у разі, коли документ містить більше десяти додатків, складають опис, а у відмітці про наявність додатків зазначають (додатки: згідно з описом на … арк). Відмітку про наявність додатків (п.5.21 ДСТУ 4163:2020), повну назву яких наводять переважним чином у тексті супровідного листа, оформлюють після тексту листа перед підписом. Якщо документ має додатки, повні назви яких не наведено у тексті документа, то ці назви потрібно зазначити у відмітці про наявність додатків, із зазначенням кількості аркушів у кожному додатку та кількості їх примірників. Якщо до документа додають інший документ, що має додатки, то відмітку про наявність додатків оформлюють як у прикладі (Додаток: лист Укрдержархіву від 20.09.2013 № 595/04-12 і додаток до нього, всього на 20 арк. в 1 прим).

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Відповідно до п. 4 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Згідно з п.9 частини 5 статті 160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача. Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Позивач надає ухвалу від 11.07.2023 про зупинення провадження у справі №712/2426/23 і не повідомляє про хід оскарження до суду апеляційної інстанції судового рішення у справі № 580/1931/23 ЄДРСР 115835957.

Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.09.2021 року у справі № 200/14688/19-а.

Позивач зазначає про внесення інших обтяжень (арештів), записів, заборон та інше, що накладені стосовно ОСОБА_1 за ВП №73372769, що не є конкретною вимогою у розумінні висновків Верховного Суду у справах №824/399/17-а - суд зв`язаний предметом і обсягом заявлених вимог; №9901/35/19 - визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу має сформулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Позивач не окреслює зміст і характер порушеного права щодо кожного індивідуального акта, не надає доказ про сплату судового збору за кожну самостійну вимогу немайнового характеру щодо усіх індивідуальних актів з урахуванням п.2 ч.1 ст.5 КАС України, ч. 3 ст. 161 КАС України та з обгрунтуванням вимоги зобов`язального характеру без урахування п.4 ч.1 ст.5 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI з подальшими змінами та доповненнями. Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону №3674-VI за подання до суду позову немайнового характеру, що подано фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028х0.4= 1211.20 грн).

За кожну самостійну вимогу немайнового характеру про визнання протиправним та скасування індивідуального акта щодо обраного способу захисту порушеного права відповідно до п.2 ч.1 ст.5 КАС України позивач має надати доказ сплати судового збору у сумі 1211.20 грнх7=8478.40 грн.

Суд встановив, що у додатках наданий договір оренди квартири без ознак для ідентифікації міста щодо адреси орендодавця (належності до ФОП) та орендаря у реквізитах сторін.

У договорі оренди житла мають бути прописані істотні умови, необхідні для такого роду договорів: предмет договору (будинок або квартира із зазначенням конкретної адреси), термін дії договору і оплата. отримана в результаті здачі житла в оренду, є доходом фізичної особи і підлягає оподаткуванню (https://minjust.gov.ua/m/dogovir-orendi-jitla-chi-obovyazkove-notarialne-posvidchennya).

Усупереч вимог ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві не зазначені: 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, що не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України передбачений обов`язок позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач не надає копію виконавчого документа та роздруківки з АСВП.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивач оскаржує індивідуальні акти від 20.11.2023, проте обгрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду не надає, позаяк відповідно до відстеження 424 відправлення, що прийняте 14.12.2023, перенаправлене 20.12.2023 до іншого відділення за заявою клієнта; не вручене особисто 22.12.2023.

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 5, 123, 160, 161, 169, 241-243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії даної ухвали.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: редакції позовної заяви із оформленими вимогами відповідно до вимог ст.5 КАС України; власним письмовим підтвердженням позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; надання доказів на підтвердження протиправності кожного індивідуального акта; обґрунтованого клопотання про поновлення пропуску строку звернення до суду; надання опису додатків із зазначенням кількості акрушів; доказів сплати судового збору за кожну 1211.20 грн самостійну вимогу немайнового характеру у сумі 8478.40 грн; копію виконавчого документа та роздруківку з АСВП.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА