Справа № 420/31647/23
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2024-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Бутенка А.В., розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Херсонської районної державної адміністрації Херсонської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Стислий зміст позовних вимог.

ОСОБА_1 звернулася до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Херсонської районної державної адміністрації Херсонської області, в якій просила:

- визнати протиправним та скасувати Розпорядження Начальника районної державної адміністрації від 17.08.2023 року №55 про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків;

- визнати протиправним та скасувати Наказ керівника апарату районної державної адміністрації від 18.08.2023 року №30 про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 .

Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідно до Розпорядження Начальника районної державної адміністрації №55 позивачку було відсторонено від виконання посадових обов`язків до особливих розпоряджень. Наказом керівника апарату районної державної адміністрації порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 метою визначення вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку. Позивачка вважає Розпорядження Начальника районної державної адміністрації №55 та Наказ керівника апарату районної державної адміністрації №30 незаконними, винесеними безпідставно та такими що порушили її трудові права (ст. 43 Конституції України) і ділову репутацію як держслужбовця зі стажем державної служби 17,5 років.

18.12.2023 року від Херсонської районної державної адміністрації Херсонської області надійшов відзив на позовну заяву в обґрунтування якого зазначено, що ОСОБА_1 розпорядженням начальника Херсонської районної державної адміністрації була призначена на посаду головного спеціаліста відділу взаємодії з органами місцевого самоврядування Херсонської районної державної адміністрації (на посаду державної служби) на підставі її заяви, таким чином право на працю Позивачки було реалізовано. Відсторонення від виконання обов`язків не вважається припиненням проходження державної служби, і також не є формою звільнення. ОСОБА_1 продовжувала проходити державну службу в адміністрації за Законом про державну службу. Позивачка, до призначення на посаду в Херсонську районну державну адміністрацію працювала в органах місцевого самоврядування. Досвіду роботи на державній службі в неї немає. До дня відсторонення, в Херсонській районній державній адміністрації ОСОБА_1 на посаді державної служби відпрацювала 15 днів. Відповідно до ст. 46 ЗУ «Про державну службу» час перебування на посадах в органах місцевого самоврядування, передбачених Законом України "Про службу в органах місцевого самоврядування" зараховується до стажу державної служби (прирівнюється). Залишається незрозумілим що має на увазі Позивачка під висловом «ділова репутація держслужбовця зі стажем державної служби 17,5 років» та яким чином видані документи порушили її ділову репутацію. Адже до оприлюднення списків мешканців Херсонської області, які ймовірно співпрацювали з російськими окупантами Херсонська районна державна адміністрація немає ніякого відношення, але зреагувати на інформацію та вжити законних заходів була зобов`язана на виконання рішень компетентних органів. На час дії воєнного стану, після набуття районною державною адміністрацією статусу «військова», саме він призначає і звільняє працівників адміністрації, а питаннями проходження державної служби опікується, відповідно до ЗУ «Про державну службу» керівник апарату (спільний лист Національного агентства України з питань державної служби та Міністерства розвитку громад та територій України з роз`ясненнями додається). Проходження державної служби це тривалий процес, який починається з виникнення державно-службових відносин, тобто з моменту заміщення посади державного службовця, з подальшим переміщенням працівника по службі, проведенням оцінки і атестації службовців і закінчується припиненням державно-службових відносин. Отже, під час воєнного стану функції і права керівника апарату обмежені в частині призначення і звільнення, а притягнення до дисциплінарної відповідальності залишаються, так як перебування державного службовця під дисциплінарним провадженням є частиною проходження державної служби. Згідно ст. 63 ЗУ «Про державну службу» - саме в компетенції керівника апарату. Просимо звернути увагу, що відповідно ст. 63 ЗУ «Про державну службу»: «Керівник державної служби несе відповідальність за неналежний рівень службової дисципліни і здійснює повноваження щодо притягнення державних службовців до дисциплінарної відповідальності». В даному випадку, керівник державної служби в Херсонській районній державній адміністрації це керівник апарату. У зв`язку з інформацією про осіб, які співпрацювали з окупаційними військами на території Херсону і присутністю в цих списках Позивачки, яка сама підтвердила що то була саме вона, та можливим підтвердженням даної інформації компетентними органами, вбачалось терміново відсторонити Позивачку до з`ясування обставин аби запобігти можливої шкоди фізичним або юридичним особам, державі, територіальним громадам. Позивачка на займаній посаді мала доступ до інформації службового характеру щодо окупованих і деокупованих територій Херсонського району. Тому було видано розпорядження начальника про відсторонення.

25.12.2023 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив в якій представник підтримав позицію викладену в позовній заяві та просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

25.12.2023 року від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

Заяви чи клопотання від сторін не надходили.

Процесуальні дії, вчинені судом.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 04.12.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Обставини справи.

ОСОБА_1 з 03.08.2023 року призначена на посаду головного спеціаліста відділу взаємодії з органами місцевого самоврядування Херсонської районної державної (військової) адміністрації Херсонської області строково, відповідно до розпорядження начальника районної державної (військової) адміністрації № 21 від 02.08.2023 року.

17.08.2023 року Херсонська районна державна (військова) адміністрація Херсонської області звернулася до управління Служби безпеки України в Херсонській області із листом в якому зазначено про наявність інформації щодо можливої співпраці ОСОБА_1 з російськими окупантами.

Розпорядженням начальника районної державної (військової) адміністрації № 55 від 17.08.2023 року, ОСОБА_1 відсторонено від виконання посадових обов`язків до особливих розпоряджень.

18.08.2023 року керівником апарату районної державної (військової) адміністрації прийнято наказ № 30, яким порушено дисциплінарне провадження стосовно головного спеціаліста відділу взаємодії з органами місцевого самоврядування Херсонської районної державної (військової) адміністрації ОСОБА_1 .

19.08.2023 року наказом командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) №236 солдата запасу ОСОБА_1 призвано на військову службу за мобілізацією.

16.09.2023 року ОСОБА_1 подала заяву начальнику Херсонської районної державної (військової) адміністрації Херсонської області про звільнення за власним бажанням з посади головного спеціаліста відділу взаємодії з органами місцевого самоврядування Херсонської районної державної (військової) адміністрації Херсонської області.

16.09.2023 року управління Служби безпеки України в Херсонській області повідомило начальника Херсонська районна державна (військова) адміністрація Херсонської області, що громадянці України ОСОБА_1 не повідомлялося про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень.

01.10.2023 року наказом керівника апарату районної державної (військової) адміністрації № 32, продовжено строк здійснення дисциплінарного провадження стосовно головного спеціаліста ОСОБА_1 .

Розпорядженням начальника районної державної (військової) адміністрації № 27 від 03.10.2023 року, ОСОБА_1 звільнено із займаної посади з 03.10.2023 року за власним бажанням.

04.10.2023 року наказом керівника апарату районної державної (військової) адміністрації № 33, закрито дисциплінарне провадження стосовно головного спеціаліста відділу взаємодії з органами місцевого самоврядування Херсонської районної державної (військової) адміністрації Херсонської області ОСОБА_1 у зв`язку зі звільненням.

Джерела права й акти їх застосування.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначено Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 року № 889-VIII (далі Закон - № 889-VIII).

Положеннями ст. 1 Закону №889-VIII визначено, що державна служба це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави. Державний службовець це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Приписами ст. 5 Закону №889-VIII передбачено, що правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби (ч. 1).

Законом №889-VIII врегульовано питання дисциплінарної відповідальності державних службовців, що включає в себе порядок і підстави проведення службового розслідування, а також відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків.

Так, згідно зі ст. 64 Закону №889-VІІІ за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом (ч. 1).

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом (ч. 2).

Відповідно до ст. 65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (ч. 1).

Дисциплінарними проступками є:

1) порушення Присяги державного службовця;

2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення;

8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

9-1) порушення вимог Закону України "Про запобігання загрозам національній безпеці, пов`язаним із надмірним впливом осіб, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархів)" у частині подання, дотримання строків подання декларації про контакти державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "А" або"Б";

10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;

14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення;

15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Приписами ст. 68 Закону №889-VІІІ передбачено, що дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): міністром стосовно державного секретаря відповідного міністерства; суб`єктом призначення стосовно інших державних службовців (ч. 1).

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): 1) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А": зауваження суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії; 2) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії (ч. 2).

За правилами встановленими у ст. 69 Закону №889-VІІІ для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) (ч. 1).

Дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", є Комісія. Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "Б" та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення.

Дисциплінарну комісію стосовно інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі (ч. 2).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення (ч. 10).

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку (ч. 11).

Відповідно до положень ч.1 ст. 72 Закону №889-VІІІ державний службовець може бути відсторонений від виконання посадових обов`язків у разі виявлення порушень, встановлених пунктами 1, 7-10 та 14 частини другої статті 65 цього Закону, за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення.

Рішення про відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків приймається відповідно керівником державної служби або суб`єктом призначення одночасно з прийняттям рішення про порушення дисциплінарного провадження або під час його здійснення у разі:

наявності обставин, що дають підстави вважати, що такий державний службовець може знищити чи підробити речі і документи, які мають суттєве значення для дисциплінарного провадження;

впливу на працівників державного органу та інших осіб, зокрема, здійснення протиправного тиску на підлеглих, погрози звільненням з роботи;

перешкоджання в інший спосіб об`єктивному вивченню обставин вчинення дисциплінарного проступку (ч. 2).

Тривалість відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків не може перевищувати часу дисциплінарного провадження (ч. 3).

У разі закриття дисциплінарного провадження без притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності йому оплачується у розмірі середньої заробітної плати час відсторонення від виконання посадових обов`язків в установленому порядку (ч. 4).

Статтею 73 Закону №889-VІІІ передбачено, що з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа (ч. 1).

Дисциплінарна справа повинна містити:

1) дату і місце її формування;

2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження;

3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця;

4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень;

6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень;

7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності);

9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності;

13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Згідно зі ст. 71 Закону №889-VІІІ Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема:

1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії;

2) порядок формування дисциплінарної комісії;

3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі Порядок №1039), згідно з п. 3 якого рішення про порушення дисциплінарного провадження приймає:

1) міністр стосовно державного секретаря відповідного міністерства;

2) суб`єкт призначення стосовно інших державних службовців.

Пунктом 4 Порядку №1039 передбачено, що дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Відповідно до п. 24 Порядку №1039 з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Згідно з п. 25 Порядку №1039 дисциплінарна справа повинна містити:

дату і місце її формування;

підстави для відкриття дисциплінарного провадження;

характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця;

відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень;

пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень;

пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності);

належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності;

опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Висновки суду.

Системний аналіз норм законодавства дозволяє суду виснувати, що ні Законом №889-VІІІ ні Порядком №1039 не обмежено повноважень суб`єкта призначення порушувати дисциплінарні провадження, як і не визначено підстав для порушення дисциплінарного провадження.

Частиною 1 статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно з частиною 2 статті 5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд враховує, що вирішення питання про відсторонення особи, щодо якої призначено службове розслідування, як і будь - який індивідуальний акт суб`єкта владних повноважень має бути належним чином мотивованим, тобто містити достатнє обґрунтування підстав його ухвалення.

Так, в розпорядженні від 17.08.2023 року № 55 підставою для відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків була інформація про можливу співпрацю позивача з російськими окупантами на підставі повідомлення в інтернет-виданні «Мост» від 17.08.2023 року.

З врахуванням цих обставин, суд не бере до уваги покликання позивачки з приводу необґрунтованості відсторонення її від посади на період дисциплінарного провадження. Адже відповідно до ч. 1 ст. 72 Закону №889-VІІІ державний службовець може бути відсторонений від виконання посадових обов`язків у разі виявлення порушень, встановлених, зокрема, п. 7 ч. 2 ст. 65 цього Закону, за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення.

Водночас, розпорядження Начальника районної державної адміністрації від 17.08.2023 року №55 про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків та Наказ керівника апарату районної державної адміністрації від 18.08.2023 року №30 про порушення дисциплінарного провадження, як правового акта індивідуальної дії, вичерпали свою дію фактом завершення службового розслідування.

А тому, визнання таких актів протиправними та їх скасування вже після завершення службового розслідування не призведе до відновлення прав позивача у спірних публічно-правових відносинах та не сприятиме їх ефективному захисту адміністративним судом.

Відповідно до частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України, встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З урахуванням наведеного, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 щодо визнання протиправними та скасування Розпорядження Начальника районної державної адміністрації від 17.08.2023 року №55 про відсторонення ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків та Наказу керівника апарату районної державної адміністрації від 18.08.2023 року №30 про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 слід відмовити.

Решта доводів та заперечень висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Розподіл судових витрат.

З огляду на результат вирішеного спору відповідно до вимог ст.ст.132-139 КАС України понесені позивачем судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст.2, 6, 7, 9, 12, 77, 139, 242-246, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Херсонської районної державної адміністрації Херсонської області (просп. Ушакова, 47, м. Херсон, 73003, ), про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя А.В. Бутенко

.