Справа № 640/3319/19
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2024-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 січня 2024 року

м. Київ

справа №640/3319/19

адміністративне провадження №К/9901/18807/20

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Чиркіна С.М., провівши підготовчі дії до касаційного розгляду справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Імпреза-плюс» до Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування доручення, визнання дій протиправними, відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В :

26 лютого 2019 Товариство з обмеженою відповідальністю «Імпреза-Плюс» (далі також позивач або ТОВ «Імпреза-Плюс») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)(далі також відповідач-1), Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)( далі також відповідач-2), в якому просило:

визнати протиправним та скасувати пункт 38 доручення Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11 жовтня 2017 року № 064-10577;

визнати протиправними дії Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо проведення демонтажу та знесення об`єкта нерухомого майна за адресою: місто Київ, вулиця Милославська, будинок 35 а, що належить на праві власності товариству з обмеженою відповідальністю «Імпреза-Плюс»;

стягнути солідарно з Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) завдану майнову шкоду в сумі 797 424,00 грн та судові витрати.

Рішенням Окружного адміністративного суду м.Києва від 12 листопада 2019 року у задоволені позову відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 червня 2020 року рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 12 листопада 2019 року залишено без змін.

30 липня 2020 року до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду позивачем подано касаційну скаргу, у якій скаржник просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 червня 2020 року і прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

Водночас позивачем заявлено клопотання про розгляд справи за участі уповноваженого представника.

Ухвалою Верховного Суду від 12 серпня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано справу з суду першої інстанції.

07 вересня 2020 року від Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшов відзив на касаційну скаргу, у якому він просить у задоволені касаційної скарги відмовити.

08 вересня 2020 року від КП «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшов відзив на касаційну скаргу, у якому він просить у задоволені касаційної скарги відмовити.

За змістом пунктів 2, 3, 5 частини першої статті 340 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя-доповідач в порядку підготовки справи до касаційного розгляду вирішує письмово заявлені клопотання учасників справи, вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами у суді касаційної інстанції, вирішує інші питання, необхідні для касаційного розгляду справи.

Згідно з імперативними вимогами статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Касаційний Суд враховує практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції.

Так, Європейський суд з прав людини визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі "Varela Assalino contre le Portugal" (пункт 28, № 64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права. Європейський суд вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду, є доцільнішим, ніж усні слухання; розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Верховним Судом створено учасникам процесу у цій справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені ними в касаційній скарзі або у відзиву на касаційну скаргу, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги відсутність клопотань від усіх сторін про розгляд справи за їх участі, справа може бути розглянута в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.

Керуючись статтями 340, 345 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволення клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Імпреза-плюс» про розгляд справи в судовому засіданні за участі уповноваженого представника.

Підготовчі дії по справі закінчити.

Призначити розгляд цієї справи в порядку письмового провадження за наявними матеріалами без повідомлення та виклику учасників справи колегією у складі трьох суддів з 31 січня 2024 року в приміщенні Касаційного адміністративного суду за адресою: м. Київ, вул. Князів Острозьких, 8, корпус 5.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: С. М. Чиркін