Справа № 320/4321/24
Суддя: Скрипка І.М.
Дата ухвалення: 2024-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 січня 2024 року м. Київ № 320/4321/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Скрипка І.М., ознайомившись з позовною заявою Ржищівського міського голови ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області про визнання недійсним рішення,

в с т а н о в и в:

до Київського окружного адміністративного суду звернулась Ржищівський міський голова ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області, в якому просила суд визнати незаконним та недійсним рішення Ржищівської міської ради Київської області №2261-37-08 «Про дострокове припинення повноважень секретаря Ржищівської міської ради VІІІ скликання».

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За змістом пункту 5 частини першини статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Предметом спору у цій справі є оскарження рішення міської ради стосовно дострокового припинення повноважень секретаря відповідної міської ради.

Суд звертає увагу, що у цьому випадку фактично йдеться про індивідуальний службовий спір стосовно звільнення з публічної служби; фактично під виглядом оскарження акта органу місцевого самоврядування позивач намагається вирішити спір щодо звільнення з публічної служби.

Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно вимог частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, оскарження рішень, пов`язаних з проходженням публічної служби, здійснюється протягом місячного строку з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише поважні причини - обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій.

ОСОБА_1 у позові вказує, що до 21 серпня 2023 року була тимчасово відстороненою від посади міського голови, при цьому, з відмітки на поштовому відправленні видно, що позов подано засобами поштового зв`язку лише 4 жовтня 2023 року. Рішення ж стосовно дострокового припинення повноважень секретаря прийнято 4 серпня 2023 року. Також не вказано, чому секретар не звернулась із позовом стосовно свого звільнення у строк, встановлений для його оскарження.

У постанові від 10 листопада 2022 року у справі №990/115/22 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Таким чином, суд констатує, що звернувшись до суду з позовом у цій справі 4 жовтня 2023 року позивач пропустила встановлений КАС України місячний строк, а обгрунування причин пропуску строку звернення до суду в позові не навела, як і не подала заяву про поновлення строку звернення до суду із обгрунтуванням поважності причин відповідного пропуску.

Положеннями статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, суд підкреслює, що оскаржуване рішення стосується і прийняте стосовно секретаря міської ради ОСОБА_2 . При цьому, позовну заяву подано іншою особою - Ржищівським міським головою Чорненькою Крістіною Іванівною.

За змістом пункту 9 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

У той же час, обґрунтування порушення оскаржуваним рішенням прав саме позивача, а не ОСОБА_2 , у позовній заяві не міститься

З урахуванням викладеного, суд констатує недотримання позивачем місячного строку звернення до суду з позовною заявою, внаслідок чого вона підлягає залишенню без руху, а позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду:

- заяву про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску;

- обґрунтування порушення оскаржуваним рішенням прав саме позивача.

Недоліки позовної заяви позивачу слід усунути протягом десяти днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 171, 248 КАС України, суддя -

у х в а л и в:

Позовну заяву Ржищівського міського голови Чорненької Крістіни Іванівни до Ржищівської міської ради Київської області про визнання протиправним рішення, - залишити без руху.

Надати позивачу десять днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача про наслідки невиконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, за якою позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено оскарження ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суддя Скрипка І.М.