Справа № 200/301/24
Суддя: Бабаш Г.П.
Дата ухвалення: 2024-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

29 січня 2024 року Справа №200/301/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Бабаш Г.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ), в якій просив:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невинесення постанови про закриття виконавчого провадження ВП НОМЕР_1 від 27.08.2021 року;

- зобов`язати відповідача винести постанову про закриття ВП НОМЕР_1 від 27.08.2021 року та видалити з реєстру боржників позивача та направити до банківських установ України постанову про закриття ВП НОМЕР_1 від 27.08.2021 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 22.01.2024 позовну заяву залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом надання до суду доказів сплати судового збору в розмірі 968,96 грн.

На виконання вимог ухвали суду від 22.01.2024 представником позивача надано заяву про усунення недоліків позовної заяви, в якій зазначено, що позивач є УБД, тому звільнений від сплати судового збору за подання даного адміністративного позову.

Надаючи оцінку доводам представника позивача щодо звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, слід врахувати наступне.

Частиною третьою статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Визначаючись щодо підстав звільнення позивача від сплати судового збору, суд зазначає наступне.

За змістом частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» №3674-VI(далі - Закон №3674-VI).

Пільги щодо сплати судового збору визначено в частині першій статті 5 Закону №3674-VI.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом №3551-XII.

За змістом статті 22 Закону №3551-XIIособи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12.02.2020 у справі №545/1149/17 зазначила, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VIсуд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей12,22 Закону №3551-XII.

Аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону «Про судовий збір» в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Таким чином, суд зазначає, що підставою для звільнення від сплати судового збору є не лише наявність у позивача статусу учасника бойових дій, а і те, що справа стосується порушення його прав саме як учасника бойових дій.

Даний спір пов`язаний з неприйняттям Управлінням забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) постанови про закриття виконавчого провадження ВП НОМЕР_1 від 27.08.2021 року та не видалення з реєстру боржників позивача.

Дана справа не пов`язаний з наявністю та/або відсутністю у позивача статусу учасника бойових дій.

Отже, заявлені вимоги позивача не пов`язані з порушенням його права на соціальний захист, саме як учасника бойових дій. Тому судовий збір має бути сплачений на загальних підставах.

Аналогічні висновки щодо застосування вказаних норм права висловлені у постанові Верховного Суду від 19.10.2020 у справі №240/934/20.

Стосовно посилання представника позивача на перебування ОСОБА_1 у складі ЗСУ суд зазначає наступне.

Стаття 8 Закону №3674-VI визначає можливість відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Згідно з даною нормою, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема за умови, що позивачем є військовослужбовець (підпункт а пункту 2 частини 1 статті 8).

Тобто в даному випадку позивач законом не звільнений від сплати судового збору, проте йому надано право звернутися з відповідним клопотанням до суду, і суд своєю ухвалою може вирішити дане питання. Проте ні до позову, ні на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху такого клопотання надано не було.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, оскільки позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі суду від 22.01.2024 про залишення позовної заяви без руху, не надав клопотання про відстрочення/звільнення від сплати судового збору, тому позовна заява підлягає поверненню.

При цьому, слід зазначити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом, що передбачено ч.8 ст. 169 КАС України.

На підставі викладеного та керуючись п. 1 ч. 4 ст. 169, ст. 248, ст. 256, ст. 293, ст. 295, ст. 297 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Г.П. Бабаш