Справа № 320/24772/23
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2024-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 січня 2024 року № 320/24772/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О. розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної служби у місті Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу в частині.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі по тексту також позивач, ОСОБА_1 ) з позовом до Управління патрульної служби у місті Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі по тексту також відповідач), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Управління патрульної служби у місті Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України «Про застосування до працівників управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України дисциплінарних стягнень» від 28.06.2023 №86 в частині пункту 4 про застосування дисциплінарного стягнення у формі догани до заступника командира роти №3, батальйону №4, полку №2 (з обслуговування лівого берега), капітана поліції ОСОБА_1 .

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач повідомив, що за наслідками проведеного службового розслідування оскаржуваною частиною наказу його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани.

Позивач стверджує, що під час отримання від чергового по м. Києву виклику на планшет про хуліганство, він знаходився на території полку №2 УПП у м. Києві ДПП для перезміни та передачі службового транспорту новій зміні, про що черговий був завчасно попереджений. Позивач повідомив чергового про направлення іншого наряду поліції на даний випадок. Проте, на місце вчинення правопорушення інший екіпаж не було надіслано або він не приїхав на виклик, що не встановлено під час проведення службового розслідування.

Позивач зазначає, що фізично він був на перезміні, про що попередив чергового по місту Києву для передачі інформації іншому екіпажу патрульної поліції, а тому не може нести відповідальності за дії інших осіб та, як наслідок, притягуватись до дисциплінарної відповідальності.

Крім того, позивач вказує на незабезпечення його права на своєчасне ознайомлення із висновком службового розслідування.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.08.2023 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що в ході проведення службового розслідування було встановлено, що позивач перебував на чергуванні з 08:00 до 20:00 год. 30.04.2023. Оперативним черговим по м. Києву на відпрацювання виклику було направлено наряд поліції Рубін 0452 у складі позивача та поліцейського Капшученка Н.В., які отримали завдання о 19:02 год., які зазначили про те, що на адресу виклику потрапити немає можливості, оскільки направляються на перезмінку. На момент отримання виклику позивач зазначив у поясненнях про неможливість його виконання з огляду на те, що він перебуває на території полку №2 (4900 м до місця виклику), хоча за даними геолокації перебував за адресою просп. Броварський (1123 м до місця виклику). На думку відповідача, такі розбіжності можуть свідчити про намагання позивача уникнути дисциплінарної відповідальності.

У зв`язку із встановленими під час проведення службового розслідування обставинами відповідач стверджує про правомірне накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани.

Таким чином, на думку відповідача, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 є громадянином України, що підтверджується паспортом НОМЕР_1 , виданим Ватутінським РУ ГУ МВС України в м. Києві від 08.08.1996.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 16.12.2022 №155 о/с по особовому складу капітана поліції ОСОБА_1 призначено заступником командира роти №3 батальйону №4 полку №2 (з обслуговування лівого берега).

Пунктом 4 наказу Департаменту патрульної поліції у місті Києві від 28.06.2023 №86 про застосування до працівників управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII, пунктів 1, 2 частини третьої статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту, підпункту 2 пункту 2 Розділу ІХ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 27.04.2020 №357, відповідно до пункту 2 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII, позивачу оголошено догану.

Наказ винесений за наслідками проведеного службового розслідування, призначеного на підставі наказу управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції від 07.06.2023 №190, рапорту від 07.06.2023 про можливе неналежне виконання службових обов`язків окремими працівниками УПП у м. Києві ДПП, результати якого оформлені висновком службового розслідування від 19.06.2023.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем цього наказу в оскаржуваній частині, позивач звернувся з даним позовом до суду, з приводу чого суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Аналіз даної норми дає змогу дійти висновку, що діяльність органів державної влади здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, який побудовано на основі принципу «заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом». Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.

Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено у Законі України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частин першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною першою статті 18 Закону №580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частинами першою та другою статті 19 Закону №580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно із частиною третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Положеннями частини першої та другої статті 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Частинами першою та третьою статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Частинами першою та другою статті 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «;Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Частиною третьою статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до частини сьомою статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Враховуючи вищезазначені приписи, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, сувора догана.

У рішенні від 12.01.2012 по справі «Горовенки та Бугара проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 12.01.2012 року у справі «Горовенки та Бугара проти України» (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) п. 38).

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі №815/4478/16.

Досліджуючи питання щодо порушення позивачем службової дисципліни, суд зважає на таке.

Як вбачається з матеріалів службового розслідування, до начальника УПП у м. Києві ДПП надійшов рапорт старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у м. Києві ДПП Д. Леваневського, в якому зазначено про виявлення неналежного реагування на правопорушення або події працівниками УПП у м. Києві ДПП, що виразилось у безвідповідальному ставленні до виконання службових обов`язків і неналежному реагуванні на повідомлення, що безпосередньо надійшло на номер 102 та під час внесення відомостей до системи ІПНП, неналежному оформленні результатів реагування на правопорушення або подію до електронного рапорту особовим складом екіпажів патрульної поліції Рубін, серед яких мала місце наступна подія: батальйон №4, реагування на ЄО №18062 від 30.04.2023 Дніпровське УП ГУНП у м. Києві, виклик хуліганство від 30.04.2023 15:58:00; зміст: заявник повідомив, що у магазині Сільпо неадекватний п`яний чоловік чіпляється до відвідувачів магазину; заявник ОСОБА_2 . Результат відпрацювання: 30.04.2023 близько 19:08:00 позивач Потрапити на виклик не має можливості, екіпаж направляється на перезмінку. Рубін-452 відмовився від виконання службового завдання.

Наказом УПП у м. Києві ДПП від 07.06.2023 №190 призначено службове розслідування.

Відповідно до наданих позивачем письмових пояснень від 07.06.2023, отримавши вказаний виклик, вже знаходились на території полку №2 для перезмінки та передавали службових ТЗ новій зміні. Черговий Київ 55 був попереджений завчасно про те, які екіпажі перші будуть направлені на перезмінку, і тим не менше скинув виклик позивачу. Зв`язавшись з черговим, він повідомив, що направити інший екіпаж не буде проблемою.

У ході проведення службового розслідування, результати якого оформлені висновком службового розслідування, було опрацьовано матеріали, що були зареєстровані до журналу ЄО Дніпровського УП ГУНП у місті Києві за №18062 від 30.04.2023. З вказаних матеріалів встановлено, що 30.04.2023 о 18:58 год. Надійшло повідомлення Хуліганство на скорочений номер екстреного виклику поліції 102 на АДРЕСА_1 , зі змістом, що у магазині Сільпо неадекватний п`яний чоловік чіпляється до відвідувачів магазину. В планшетному пристрої, який підключений до системи ІПНП був зареєстрований позивач. Оперативний черговий по м. Києву на відпрацювання виклику було направлено наряд поліції Рубін 0452 у складі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , які отримали завдання о 19:02 год., проте о 19:08 год. у планшетному пристрої проставили відмітку про виконання та зазначили в електронному рапорті про те, що на адресу виклику потрапити немає можливості, оскільки направляються на перезмінку. О 17:17 год. екіпаж поліції охорони Девіз-560 отримав виклик та в подальшому його опрацював.

Опитаний в ході службового розслідування позивач зазначив, що 30.04.2023, знаходячись на території полку №2 УПП у м. Києві ДПП для перезмінки та передачі службового транспортного засобу новій зміні від чергового по м. Києву отримали виклик Хуліганство. Черговий по м. Києву був завчасно попереджений про те, які наряди перші будуть направлені на перезмінку і тим не менш скинув виклик їм. Зв`язавшись з черговим по м. Києву, останній повідомив, що направить інший наряд поліції на даний виклик.

ОСОБА_3 у письмовому поясненні підтвердив пояснення, надані позивачем.

Під час службового розслідування встановлено, що позивач необґрунтовано поставив відмітку про отримання виклику о 19:02 год., прибуття на даний виклик о 19:03 год. та виконання виклику о 19:08 год., знаходячись за 1123 м від виклику. Також відповідно до геолокації під час отримання та проставлення відмітки про виконання виклику даний наряд поліції знаходився на пр. Броварський. До того ж, встановити чи було погоджено з черговим по м. Києву відміну виконання даного виклику не вдалось за можливе.

Враховуючи викладене, в діях позивача щодо відмови щодо відмови реагування на виклик 30.04.2023 за адресою бульв. Дарницький, 8Б, вбачається порушення підпункту 2 пункту 2 розділу ІХ Інструкції, оскільки саме він був зареєстрований у системі ІПНП та мав доступ до планшетного пристрою та в електронному рапорті вказав, що потрапити на виклик не має можливості, екіпаж направляється на перезмінку.

Дослідивши наявні в матеріалах справи пояснення та докази, судом встановлено, що згідно пояснень позивача станом на момент отримання виклику (30.04.2023 о 19:02 год.) він знаходився на території полку №2 для перезмінки та передавав службовий ТЗ новій зміні.

Водночас, відповідно до витягу з планшетного пристрою, який був підключений до системи ІПНП та зареєстрований за позивачем, останній станом на момент отримання виклику знаходився за 1123 м від місця виклику на просп. Броварському та у графі «результат відпрацювання» вказав, що «Потрапити на виклик не має можливості, екіпаж направляється на перезмінку».

У свою чергу, з пояснень відповідача, викладених у відзиві на позовну заяву, вбачається, що місцезнаходженням полку №2 УПП у м. Києві ДПП є вул. Княгині Інгігерди, 23-а, яке відповідно до даних сервісу Google-карти знаходиться за 4,2 км від місця події (бульв. Дарницький, 8-А).

Відповідно до підпункту 1, 2 пункту 1 розділу ІХ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 15.05.2020 за №443/34726 працівникам, що перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП, УПО, іншого наряду поліції, залученого до системи оперативного реагування, у разі отримання від диспетчера (оперативного чергового) завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, які віднесені до категорій "Альфа" та "Бета", необхідно негайно виїхати на місце події (інше визначене диспетчером або оперативним черговим ГУНП місце); за наявності планшетного пристрою проставити в системі ІПНП відповідні відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування. Такі відмітки проставляються невідкладно після прийняття виклику, прибуття на місце події та після закінчення виконання завдання.

З витягу з системи ІПНП вбачається, що позивачем проставлено відмітку про прийняття події «Хуліганство» 30.04.2023 19:02:14, про прибуття 30.04.2023 19:03:29 та про виконання 30.04.2023 о 19:08:39 без фактичного прибуття та виконання означеної події.

Означені обставини, на переконання суду, свідчать про невідповідність наданих позивачем пояснень фактичним обставинам з огляду на розбіжності між наданими позивачем поясненнями та наявними у справі доказами.

Судом не приймаються до уваги надані відповідачем докази патрулювання позивача з 08:00 год. до 20:00 год. 21.03.2023 як такі, що не стосуються спірної події, яка мала місце 30.04.2023. Проте, відхилення таких доказів не впливає на результати розгляду справи.

Враховуючи наведене суд вважає, що вид застосованого до позивача дисциплінарного стягнення відповідає ступеню тяжкості скоєного проступку, оскільки позивач, перебуваючи на чергуванні, не прибув на виклик, не відреагував належним чином на виклик та без наявних на те підстав у порушення вимог Інструкції №357 проставив відмітки в системі ІПНП про прибуття на місце події та про виконання.

Вирішуючи спір, суд враховує, що обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Аналогічні висновки неодноразово висловлювались Верховним Судом у своїх рішеннях та, зокрема, у постанові від 06.02.2020 у справі № 826/1916/17.

Надаючи оцінку встановленим фактам службового розслідування, які наявні в матеріалах справи, суд погоджується з висновками дисциплінарної комісії, що позивач будучи поліцейським, вчинив дії, які виразились у неприбутті на місце виклику та не реагуванні на виклик, а також порушенні вимог Інструкції щодо внесення інформації до системи ІПНП, та у відповідності до вчинених дій було застосовано дисциплінарне стягнення.

Таким чином, суд доходить висновку, що відповідачем доведено ознаки дисциплінарного проступку в діях позивача.

Працівники поліції мають спеціальний статус, і приймаючи присягу працівника поліції позивач склав присягу "з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки", тим самим взяв на себе підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони повинні дотримуватися, де за порушення вимог Закону №580-VIII передбачена дисциплінарна відповідальність згідно з Дисциплінарного статуту.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Суд вважає, що накладене дисциплінарне стягнення є співмірним із виявленим проступком позивача, та є необхідним засобом підтримання службової дисципліни. Застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани є достатнім для виховання у позивача сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського, дотримання ним нормативно-правових актів, Правил етичної поведінки поліцейських у майбутньому.

Одночасно з цим суд зазначає, що у відповідності досліджених доказів позивачем не було доведено відсутність порушень законодавства у його вчинених діях при проведенні службової діяльності. Суд також зауважує, що позивач не надав пояснень в межах проведення службового розслідування та не виразив позицію стосовно умисності або не умисності вчиненого дисциплінарного проступку та фактів, які підтверджують непричетність позивача до вчинення цих дій.

При цьому, судом відхиляються доводи позивача щодо порушення порядку ознайомлення його з висновками службового розслідування з огляду на відсутність обов`язку у відповідача щодо ознайомлення із матеріалами та результатами службового розслідування.

Інших доводів, що можуть вплинути на правильність вирішення судом спору, що розглядається, матеріали справи не містять.

Таким чином, у задоволенні позову слід відмовити.

Враховуючи положення статті 139 КАС України у суду відсутні підстави для стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача понесені позивачем витрати по сплаті судового збору.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Дудін С.О.