Справа № 160/19279/22
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2024-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),
суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.03.2023 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 Заводського управління соціального захисту населення Департаменту соціальної політики Кам`янської міської ради, Департаменту соціальної політики Кам`янської міської ради, про визнання протиправним та скасування повідомлення, зобов`язання здійснити призначення (відновити) нарахування та виплату допомоги на проживання.

Позивач, не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подала 15.12.2023 року до суду апеляційної інстанції, апеляційну скаргу.

Згідно ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подана до суду 15.12.2023 року. Рішення ухвалене 28.03.2023 року.

Перебіг строку для подання апеляційної скарги починається з моменту проголошення судового рішення або складання повного тексту рішення. Для поновлення строків на апеляційне оскарження повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави.

Для встановлення поважності підстав пропуску строку апеляційного оскарження ухвали суду першої інстанції, залишено апеляційну скаргу без руху та зобов`язано надати до суду апеляційної інстанції докази та підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 18.12.2023 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків у строк десять днів з дня отримання ухвали, протягом якого заявник може надати докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою. Також ухвалою зобов`язано надати до суду докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Ухвалу отримано заявником 26.12.2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Судом в ухвалі від 18.12.2023 року звернуто увагу заявника апеляційної скарги, що строк подання апеляційної скарги може бути поновлено у разі коли заявник дізнався про наявність рішення, або отримав його пізніше, ніж рішення ухвалене. При цьому, строк подання апеляційної скарги обраховується від дати отримання рішення чи від дати коли заявник про нього дізнався або повинен був дізнатись.

Разом з апеляційною скаргою, заявник заявляє клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, обґрунтоване тим, що про зміст оскаржуваного рішення дізналась 08 грудня 2023 року із офіційного сайту Судова влада України, про даний сайт підсказали друзі.

Проте, не надано доказ не отримання рішення суду раніше за 08 грудня 2023 року. Більше того, заявниця не була позбавлена можливості цікавитись про хід відомо їй провадження раніше ніж 08 грудня 2023 року.

Отже, 15.12.2023 року ОСОБА_2 була подана апеляційна скарга на рішення суду від 28.03.2023 року. Скарга подана з порушенням відведеного строку.

У заявника апеляційної скарги наявний обов`язок разом з скаргою подати докази отримання ухвали, яку оскаржує.

Суд пропонував надати докази щодо отримання рішення невчасно (супровідний лист, копію конверту, поштового повідомлення, довідку від АТ «Укрпошта» тощо). Заявник не надає до суду докази на підтвердження поважності пропуску строку.

Вкотре суд нагадує, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (рішення Європейського суду, справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

У рішенні Європейський Суд з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд зробив висновок про те, що у разі якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Для поновлення строків на апеляційне оскарження повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності заяви від 30.08.2006 (справа «Каменівська проти України»), право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Передбачено, що учасник справи може розраховувати на поновлення пропущеного строку у разі коли апеляційну скаргу подано протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення, у цьому випадку має бути подана заява разом з доказами.

Доказів на підтвердження своїх тверджень, що строк подання апеляційної скарги порушено з поважних підстав, не надано.

Згідно ч.2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Сторони по справі повинні розумно користуватись своїми правами у тому числі щодо строку звернення до суду.

Заявник апеляційної скарги не надає докази, не доводить підстави, які завадили звернутись до суду з апеляційною скаргою у відведений строк.

В ухвалі від 18.09.2020 року у справі № 11-119сап20 Велика Палата Верховного Суду вказує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Повертаючись до практики Європейського суду з прав людини, варто вказати, що суд неодноразово вказував, що право на доступ до судочинства, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення ЄСПЛ від 21.12.2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», пункту 53 рішення ЄСПЛ від 08.04.2010 року у справі «Меньшакова проти України»). За висновком, викладеним в рішенні від 18.10.2005 року у справі «МПП «Голуб» проти України», право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними меж.

На підтвердження поважності пропуску строку доказів не надає, не наводить підстави та не долучає докази щодо обставин, які завадили подати апеляційну скаргу до суду раніше.

Суд ухвалою від 18.12.2023 року зобов`язував надати разом з заявою про поновлення строку звернення з апеляційною скаргою й докази на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою. Таких доказів заявник апеляційної скарги не надає.

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 3 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними. Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У зв`язку з пропуском заявником строку на апеляційне оскарження та відсутністю підстав для поновлення такого строку, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне застосувати положення пункту 4 частини 1 статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України та відмовити у відкритті апеляційного провадження.

08.01.2024 до суду від представника ОСОБА_1 , у якості усунення недоліків апеляційної скарги, надійшло клопотання про надання подовженого строку для усунення недоліків апеляційної скарги, вказано, що подовжений строк необхідний для обґрунтування підтяв пропуску строку подання апеляційної скарги, необхідний час для збору доказів.

Для продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги, повинні існувати об`єктивні, непереборні підстави. Відсутність обґрунтування певної позиції, не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом звернення до суду свого права на апеляційне оскарження у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для продовження зазначеного строку.

Ухвалою суду від 18.12.2023 року було надано максимальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який передбачено нормами КАС України - 10 днів з моменту отримання ухвали.

Згідно ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан не може бути скороченим чи прискореним. Зміна процесуальних строків, їх прискорення чи зменшення недопустиме.

З огляду на вирішення питання щодо апеляційної скарги ОСОБА_1 30.01.2024 року, судом було надано більший час на усунення недоліків апеляційної скарги.

Також 08.01.2024 року представником ОСОБА_1 у якості усунення недоліків апеляційної скарги заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтоване відсутністю коштів, скрутним матеріальним становищем.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Передбачено, що суд може відстрочити сплату судового збору визначеному колу осіб. Відстрочення сплати судового збору може бути здійснено для осіб, перелік яких передбачено ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Для відстрочення сплати судового збору заявник апеляційної скарги має довести існування фінансових труднощів.

Дійсно, з огляду на характер спору, спір щодо соціальних виплат, відстрочення сплати судового збору може мати місце.

Суд вказує, що для відстрочення сплати судового збору заявник апеляційної скарги має довести існування фінансових труднощів. Заявник має надати довідку про доходи за 2022 рік (рік, що передує року звернення). Підставою для відстрочення сплати судового збору є доведення заявником, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Має бути наявна довідка про дохід за 2022 рік, підтверджуюча скрутне матеріальне становище, не отримання заробітної плати, пенсії, допомоги по безробіттю, компенсації від держави тощо.

При вирішені питання про відстрочення сплати судового збору слід зважати на рішення Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 року у справі № 0940/2276/18, де вказано, що звільнення від сплати судового збору як і відстрочення, є правом суду а не обов`язком, навіть при наявності у особи умов.

Керуючись ст. 298, ст. 299 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання про надання подовженого строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору при поданні апеляційної скарги.

Відмовити у задоволенні заяви про поновлення строку звернення з апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 березня 2023 року у справі № 160/19279/22 та визнати неповажними підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, вказані ОСОБА_1 .

Відмовити ОСОБА_1 у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 березня 2023 року у справі № 160/19279/22.

Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду відповідно до ст., ст. 328- 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова