Справа № 600/5128/23-а
Суддя: Мацький Є.М.
Дата ухвалення: 2024-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 600/5128/23-а

Головуючий у 1-й інстанції: Лелюк Олександр Петрович

Суддя-доповідач: Мацький Є.М.

29 січня 2024 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Мацького Є.М.

суддів: Сушка О.О. Залімського І. Г.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 08 листопада 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

1. В липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Чернівецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, в якому просив:

1.1. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №258 від 24 квітня 2023 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення №2 (м. Кіцмань) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області сержанта поліції ОСОБА_1 ;

1.2. Визнати протиправним та скасувати наказ №116о/с Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 02 травня 2023 року відносно звільнення сержанта поліції ОСОБА_1 з посади поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення №2 (м. Кіцмань) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області з 05 травня 2023 року;

1.3. Поновити ОСОБА_1 з 05 травня 2023 року на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення № 2 (м. Кіцмань) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області в званні сержанта поліції;

1.4. Стягнути з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 05 травня 2023 року до дня фактичного поновлення на роботі із розрахунку одноденного грошового забезпечення в розмірі 654,36 грн.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

2. Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 08 листопада 2023 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ДОВОДІВ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

3. Апелянт ОСОБА_1 , не погодившись з рішенням суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просив його скасувати та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги.

4. В обґрунтування апеляційної скарги апелянт вказує, що при здійсненні службового розслідування фактично відповідачем не було дотримано встановленої процедури проведення службового розслідування, не забезпечено дотримання його прав, не здійснено повного, всебічного і об`єктивного дослідження обставин подій, які стали підставою для призначення розслідування. Порушення порядку проведення службового розслідування, позбавили його права на належний захист своїх законних прав та інтересів.

5. Зазначає, що при проведенні службового розслідування та визначенні виду стягнення відповідачем не було дотримано всіх вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, та, на думку позивача, відповідачем не встановлено його вини у вчиненні дисциплінарного проступку. Вказано, що відповідач застосував відносно позивача найсуворіший та крайній вид дисциплінарного стягнення - звільнення із служби в поліції, при цьому жодним чином не обґрунтував чому обрано саме такий вид дисциплінарного стягнення. Не враховано попередню поведінку позивача як поліцейського, ставлення до служби, характеризуючи дані. Не враховано, що на дату проведення службового розслідування в позивача відсутні діючі дисциплінарні стягнення, а також позитивна характеристика. При звільнені не враховано також сімейний стан позивача та те, що він є єдиним годувальником в сім`ї, на його утриманні знаходяться дружина, яка на момент його звільнення була вагітною, та ІНФОРМАЦІЯ_1 в нього народився син.

6. Також указано про безпідставність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у зв`язку з обставинами, які стали підставою внесення відомостей до ЄРДР за №00007980 за ст. 384 ч. 1 КК України та за номером кримінального провадження №000080 за ст. 366 ч. 1 КК України, про що зазначено в оскаржуваному наказі №258 від 24.04.2023 року. На думку апелянта, висновок службового розслідування містить лише ті порушення, які інкримінуються позивачу у кримінальних провадженнях №00007980 та №000080, жодних інших діянь вчинення позивачем дисциплінарного проступку, визначених Дисциплінарним статутом, у висновку службового розслідування не зазначено. Крім цього, в обґрунтування позовних вимог про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу вказувалось і про неправильний обрахунок відповідачем середньоденного заробітку позивача, зазначеного у довідці про грошове забезпечення №116 від 28.06.2023 року.

ІІ. ВИКЛАД ОБСТАВИН, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

7. Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України: з 28.10.2019 року по 10.09.2020 року на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції №4 Герцаївського відділення поліції Сторожинецького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області; з 10.09.2020 року по 21.01.2021 року на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції №4 Новоселицького відділення поліції Сторожинецького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області; з 21.01.2021 року по 05.04.2023 року на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №6 (м. Новоселиця) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області; з 05.04.2023 року по 05.05.2023 року на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №2 (м. Кіцмань) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області.

8. На підставі доповідної записки начальника сектору правового забезпечення ГУНП від 08.03.2023 про можливі порушення службової дисципліни з боку окремих працівників ВП №6 (м. Новоселиця) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області, що виразилось у вчиненні ними дій, які спотворюють обставини події ДТП від 28.10.2022 року за участю колишнього поліцейського ВП №6 (м. Новоселиця), за що його було звільнено з лав Національної поліції України, сприяючи таким чином поновленню останнього на службі, наказом ГУНП в Чернівецькій області від 08.03.2023 року №294 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

9. Наказом ГУНП в Чернівецькій області від 20.03.2023 року №335, на підставі рапорту голови дисциплінарної комісії, продовжено строк проведення службового розслідування до 06.04.2023 року.

10. 06.04.2023 року начальником ГУНП в Чернівецькій області затверджено Висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни, допущеного окремими поліцейськими ВП №6 (м. Новоселиця) та ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області, а також внесення за матеріалами УГІ ГУНП в Чернівецькій області відомостей до ЄРДР відносно працівників того ж підрозділу поліції та деяких громадян з числі колишніх поліцейських за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366 та ч.1 ст.384 КК України (далі-Висновок службового розслідування).

11. Згідно указаного Висновку у ході службового розслідування встановлено таке.

12. 28.10.2022 року о 22:00 год. у місті Новоселиця відбулася ДТП, внаслідок якої три автомобілі зазнали механічних пошкоджень. В ході реагування на вказану подію встановлено, що ДТП, будучи у стані сп`яніння, вчинив поліцейський ОСОБА_2 , відносно якого було складено адміністративні матеріали за статтями 124, 126 та 130 КУпАП.

13. Відразу після вказаної події, з метою уникнення безальтернативного звільнення з поліції за керування ТЗ в стані сп`яніння, ОСОБА_2 з місця події втік та вдався до заходів зі спотворення обставин події, стверджуючи, що в момент ДТП за кермом автомобіля перебувала його дружина - ОСОБА_3 . Для цього організував прибуття останньої на місце події. Незважаючи на підтримання ОСОБА_4 надуманої версії свого чоловіка, її причетність до події була спростована, а ОСОБА_2 було звільнено з лав Національної поліції України.

14. Однак, незважаючи на це, з метою формальної реабілітації себе та, відповідно, поновлення в поліції, ОСОБА_2 продовжив реалізацію задуму з перекладання з себе відповідальності за вчинення ДТП.

15. Для цього, більше ніж через два місяці після події, підбуривши постраждалих в створеній ним ДТП з можливістю отримання страхової компенсації за пошкоджені автомобілі у разі їх звернення, ОСОБА_2 з дружиною організували звернення до поліції громадян ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , суть якого полягала у штучному звинуваченні в аварії іншої особи, для чого останні заявили, що автомобілем, яким спричинена ДТП, нібито керувала ОСОБА_3 .

16. У спотворенні події ОСОБА_7 сприяли також діючі поліцейські: його кум - старший інспектор-черговий вказаного підрозділу поліції ОСОБА_8 , про що вони попередньо домовилися, та безпосередні колеги порушника - черговий наряд СРПП у складі інспектора та поліцейського ОСОБА_9 та ОСОБА_1 , які, на той час, перебувати на посадах у вказаному територіальному підрозділі поліції.

17. Так, 06.01.2023 о 11:20 год. до ВП №6 (м. Новоселиця) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області прибули ОСОБА_2 , ОСОБА_10 та постраждалі у ДТП ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , де всупереч всім попередньо наданим ними свідчень поліції та суду повідомили чергового ОСОБА_8 , який їх очікував, про своє прохання - притягнути ОСОБА_10 до адміністративної відповідальності за нібито вчинену нею 2 місяці тому ДТП.

18. У свою чергу, ОСОБА_8 , з метою завершення оформлення фіктивного адміністративного матеріалу в межах свого добового чергування, замість власноручного прийняття ним заяви та подальшої доповіді її змісту керівництву, без створення офіційного завдання в системі ІПНП, будучи по підрозділу керівником всіх членів добового наряду та зловживаючи своїми повноваженнями, усно викликав до ВП черговий наряд СРПП, якому вказав на необхідність складення на ОСОБА_11 явно безпідставного протоколу та матеріалів до нього.

19. Поліцейські ОСОБА_12 та ОСОБА_1 , сприяючи протиправному задуму ОСОБА_2 , спільно з ним свідомо сфабрикували матеріали на особу, яка погодилась взяти на себе вину у ДТП, не маючи для того належних об`єктивних підстав.

20. Водночас, в ході документування надуманого правопорушення, поліцейський ОСОБА_1 спільно з ОСОБА_2 дали заявнику ОСОБА_5 підписати незаповнені бланки протоколу усної заяви та його пояснення, та внесли до них надумані відомості вже після його уходу, тобто за його відсутності. У свою чергу, поліцейський ОСОБА_12 також спільно з ОСОБА_2 дали ОСОБА_13 підписати незаповнені бланки протоколу про адміністративне правопорушення відносно неї та її пояснення, які також, заповнювали вже після того, як вона покинула приміщення. При цьому, протокол усної заяви, пояснення, та протокол адмінправопорушення патрульними поліцейськими заповнювались під повним контролем та під диктовку ОСОБА_2 .

21. Згідно висновку експертного дослідження, проведе Чернівецьким НДЕКЦ МВС України, рукописні записи у поясненні від ОСОБА_5 від 06.01.2023 року виконані безпосередньо самим ОСОБА_2 , що також підтверджує фальшування поліцейськими адмінматеріалів.

22. Далі поліцейські, з метою надання цим матеріалам ознак повноцінно зібраних, долучили до них копію план-схеми ДТП, складену ще 28.10.2022 року та безпідставно надану з матеріалів адмінпровадження відносно самого ОСОБА_2 , особою, відповідальною за їх збереження. У подальшому, з метою уникнення можливості будь-якого втручання у розгляд заяви та впливу на прийняте рішення, прийняли у пришвидшеному порядку рішення згідно Кодексу України про адміністративні правопорушення, склавши відносно ОСОБА_10 , безпідставний адміністративний протокол, який у подальшому був спрямований на розгляд до суду, через сприяння та халатність інших посадових осіб ВП.

23. Таким чином, поліцейські ОСОБА_8 , ОСОБА_12 та ОСОБА_1 допустили порушення службової дисципліни у формі службового підроблення, тобто складанні службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, які, у подальшому, були направленні на розгляд до районного суду та призвели до притягнення до відповідальності невинуватої особи, що с грубим дисциплінарним проступком, який носить явно дискредитуючий характер та підриває авторитет Національної поліції України, що несумісне з подальшим проходженням ними служби в Національній поліції України.

24. Разом з цим за результатами проведеного службового розслідування було встановлено факти порушення службової дисципліни з боку інших поліцейських, внаслідок дій (бездіяльності) яких стало можливим фальшування матеріалів адміністративного правопорушення та направлення їх на розгляд суду.

25. Висновком службового розслідування від 06.04.2023 року (пункт 4) запропоновано за вчинення грубого порушення службової дисципліни, що полягало у службовій недбалості, тобто невиконанні або неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, внесенні до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей та поданні до суду завідомо недостовірних або підроблених доказів, а також за порушення Присяги поліцейського, вимог п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 3, 6, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1.3, 2.1, 2.25, 2.27, 2.30, 3.2, 4.1, 4.4 Функціональних обов`язків, до поліцейського СРПП ВП № 2 (м. Кіцмань) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області сержанта поліції ОСОБА_1 , застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

26. На підставі указаного Висновку, 24.04.2023 року ГУНП в Чернівецькій області видано наказ №258, яким застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції (пункт 3 наказу).

27. Названий наказ слугував підставою для винесення наказу ГУНП в Чернівецькій області від 02.05.2023 року №116о/с «По особову складу». У ньому вказано, що відповідно до статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) сержанта поліції ОСОБА_1 (0158385), поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 2 (м. Кіцмань) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області, з 05 травня 2023 року.

28. Не погоджуючись із звільненням зі служби в поліції, позивач звернувся до суду з даним позовом.

ІІІ. ДОВОДИ СТОРІН

29. Апелянт вказує, що факт порушення службової дисципліни у порядку, передбачуваному законом, не встановлено та не доведено, що виключає наявність у діях позивача дисциплінарного проступку, як підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби у поліції.

30. Відповідач вказує на обґрунтованість звільнення позивача з поліції у зв`язку з грубим порушенням службової дисципліни, що виразилось у службовій недбалості, тобто невиконанні або неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, внесенні до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей та поданні до суду завідомо недостовірних та спотворених доказів. Відповідачем наголошувалося, що допущений позивачем проступок виразився у співучасті у внесенні до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, що призвело до подання суду завідомо недостовірних сфальшованих доказів: план-схема використана з іншого провадження в присутності та мовчазної згоди позивача.

ІV. ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ

31. Статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

32. Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

33. Відповідно до частин третьої, четвертої статті 59 Закону № 580-VIII рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України. Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України.

34. Згідно з частиною першою статті 60 Закону № 580-VIII проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

35. За змістом частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у випадках: 1) у зв`язку із закінченням строку контракту; 2) через хворобу - за рішенням медичної комісії про непридатність до служби в поліції; 3) за віком - у разі досягнення встановленого для нього цим Законом граничного віку перебування на службі в поліції; 4) у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційних заходів; 5) через службову невідповідність; 6) у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України; 7) за власним бажанням; 8) у зв`язку з переходом у встановленому порядку на роботу до інших міністерств і відомств (організацій); 9) у зв`язку з безпосереднім підпорядкуванням близькій особі; 10) у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення; 11) у зв`язку з набуттям громадянства або підданства іншої держави.

V. ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

36. Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач при виданні оскаржуваних наказів діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

37. Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

38. За змістом Закону №580, у разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

39. Пунктами 1, 2 статті 18 Закону №580 передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

40. Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» №2337-VIII від 15.03.2018 (далі - Дисциплінарний статут).

41. Згідно дефініції, наведеної у ч.1, 2 ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

42. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

43. Відповідно до ч.1 ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

44. Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з вказаним Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених КУпАП. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з вказаним Статутом.

45. Згідно ст.12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає у порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

46. За змістом ч.1, 2 ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

47. Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

48. Відповідно до ч.4 ст.14 Дисциплінарного статуту, підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

49. Частиною шостою статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

50. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування (ч.7 ст.14 Дисциплінарного статуту).

51. Відповідно до ч.8, 9, 10 ст.14 Дисциплінарного статуту, у разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

52. Відтак, поліцейський може бути підданий дисциплінарному стягненню не інакше, як за вчинення дисциплінарного проступку, факт вчинення якого має бути встановлено та доведено в ході проведеного службового розслідування, проведеного з дотриманням встановленої процедури.

53. Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807) було затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893), який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

54. Відповідно до п.1 розділу ІІ Порядку №893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

55. Згідно п.2 розділу ІІ Порядку №893, службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про :

внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;

повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;

надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України Про запобігання корупції;

ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;

недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;

недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;

втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;

розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;

порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;

перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;

приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку;

здійснення поліцейським дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовною або іншими ознаками в будь-якій формі, а також сексуальних домагань.

56. Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (п. 1 розділу V Порядку проведення службових розслідувань).

57. Відповідно до п.4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити :

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

58. Пунктом 5 розділу VI Порядку №893 передбачено, що у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначається висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

59. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;

вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;

відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;

запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

60. Пунктом 10 розділу VI Порядку №893 передбачено, що у разі надходження до керівника органу поліції вищого рівня скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо якого є висновок службового розслідування, якщо в ній містяться відомості, які не були досліджені під час проведення службового розслідування, чи безпосереднього виявлення таких відомостей уповноважений керівник органу поліції вищого рівня призначає нове службове розслідування за такими відомостями, проведення якого доручається дисциплінарній комісії органу поліції вищого рівня.

61. З матеріалів справи встановлено, що службове розслідування відносно порушення позивачем службової дисципліни було призначено письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, на підставі доповідної записки начальника сектору правового забезпечення ГУНП від 08.03.2023 року про можливі порушення службової дисципліни з боку окремих працівників ВП №6 (м. Новоселиця) ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області.

62. Отже, відповідач діяв у відповідності до наведених вище положень статті 14 Дисциплінарного статуту та пункту 1 розділу ІІ Порядку №893.

63. Також з обставин справи вбачається, що за результатом проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія встановила, що 06.01.2023 року позивач, перебуваючи на службі, в складі добового наряду груп реагування патрульної поліції склав протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 06.01.2023 року від гр. ОСОБА_5 із порушенням вимог чинного законодавства. Наведене в сукупності призвело до складання сфальсифікованих документів і притягнення до відповідальності невинуватої особи.

64. Згідно матеріалів службового розслідування, наведені обставини були встановлені дисциплінарною комісією на підставі аналізу у сукупності:

- письмових документів, зібраних у ході службового розслідування (зокрема, протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 06.01.2023 року, протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 098726, постанови Новоселицького районного суду Чернівецької області від 27.12.2022 року у справі 3720/2251/22, висновку експертного дослідження від 16.03.2023 року №ЕД-19/126-23/2305-ПЧ та ін.);

- пояснень, відібраних у ході службового розслідування (зокрема, пояснень ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 );

- відеозаписів за 06.01.2023 року з камер відеоспостережень, встановлених у відділенні поліції №6 (м. Новоселиця) Чернівецького РУП ГУНП (у фойє, кімнаті прийому громадян та черговій частині).

65. З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов висновку, що саме за скоєння дисциплінарного проступку до позивача застосовано стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

66. Разом з тим, адміністративний суд, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність встановленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у вільний розсуд суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за такими критеріями.

67. Верховним Судом у постанові від 10.09.2020 у справі №360/4790/19 зроблено правовий висновок, що питання обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, але при цьому необхідно враховувати певні обставини. Суд здійснює правову оцінку рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень за критеріями частини другої статті 2 КАС України, які є межею для дискреційних повноважень останніх. Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед у тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим особою діянням.

68. Згідно з висновком Верховного Суду, викладеним в постанові від 20.12.2019 у справі №804/2054/17, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

69. Дисциплінарний статут НПУ доповнено розділом V згідно із Законом № 2123-IX від 15.03.2022. Особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану та особливості доведення до поліцейського наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності визначені ст.ст. 29, 30 Дисціплінарного статуту Національної поліції України, згідно яких, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

70. 24.02.2022 Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 введено воєнний стан на території України з 24.02.2022 строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і триває до сьогодні.

71. Згідно зі статтею 26 Дисциплінарного статуту НПУ у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

72. Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

73. Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.

74. У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь і вчинив новий дисциплінарний проступок, до нього знову може бути застосовано дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь.

75. Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

76. У разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

77. У разі застосування до поліцейського інших заходів дисциплінарного впливу, не пов`язаних із застосуванням дисциплінарного стягнення, прямий керівник посадової особи, яка призначила службове розслідування, має право переглянути це рішення шляхом видання наказу про притягнення цього поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

78. Тобто дискреційні повноваження керівника, уповноваженого на застосування до поліцейського заходів дисциплінарного впливу, на час воєнного стану обмежені вказаною нормою права, яка визначає порядок накладення дисциплінарних стягнень від менш суворого до більш суворого виду дисциплінарного стягнення.

79. Як встановлено судом, на час притягнення до дисциплінарної відповідальності у позивача не було діючих дисциплінарних стягнень і у відповідності до ст. 29 Дисциплінарного статуту НПУ, в разі встановлення у діях позивача складу дисциплінарного проступку на нього мало би бути накладено дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження. Проте у порушення вимог статті 29 Дисциплінарного статуту НПУ, до нього протиправно застосовано крайній захід дисциплінарного впливу звільнення зі служби в поліції.

80. Разом з цим, аналіз співвідношення кримінальної та дисциплінарної відповідальності особи свідчить про те, що перша застосовується за діяння, котре є суспільно небезпечним, охоплюється положеннями КК України, та за яке передбачено найбільш суворий захід державного примусу. На відміну від кримінальної відповідальності, дисциплінарна відрізняється тим, що підставою її застосування завжди є порушення встановленої організації праці або порушення загальновстановлених зобов`язань, які можуть бути передбачені службовими обов`язками суб`єкта проступку.

81. Саме по собі відтворення у висновку службового розслідування фабули кримінального правопорушення чи інших обставин, наведених у рішеннях слідчого (прокурора, слідчого судді) в рамках досудового розслідування кримінального правопорушення, а так само відтворення у висновку службового розслідування внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

82. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.03.2020 в справі № 818/25/17.

83. Враховуючи викладені обставини, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуваними наказами порушено необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходи дисциплінарного впливу.

84. Отже, суд вважає протиправним застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

85. Відповідно до ч. 1ст. 235 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України) у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

86. Тобто, у випадку незаконного звільнення працівника, його порушене право повинно бути відновлене шляхом поновлення його на посаді, з якої його незаконно звільнено.

87. За наведеного вище, колегія суддів вважає наявними підстави для поновлення на службі в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення №2 (м. Кіцмань) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, з 05.05.2023, тобто з першого дня вимушеного прогулу.

88. Відповідно до п. 3 ч.1ст. 371 КАС України рішення суду в частині поновлення на посаді підлягає негайному виконанню.

89. Щодо вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, слід зазначити таке.

90. Згідно з ч. 2 ст. 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більше як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

91. Відповідно до ст. 27 Закону України "Про оплату праці" порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

92. Водночас, виплата грошового забезпечення поліцейському під час вимушеного прогулу регулюється постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988"Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції", з наступними змінами та доповненнями.

93. Пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України " Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" визначено, що виплата грошового забезпечення поліцейському за час вимушеного прогулу та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.

94. Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.04.2016 за № 669/28799, затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських.

95. Пунктом 6 розділу ІІІ Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення.

96. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

97. Пунктом 9 розділу І Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, встановлено, що при виплаті грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

98. Зі змісту вищевказаного Порядку, який є специфічним для вирішення даних спірних відносин, вбачається, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

99. Отже, обрахування середньоденного грошового забезпечення позивача на момент звільнення повинно здійснюватися відповідно до кількості календарних днів за два останніх повних місяці служби. Тобто, діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів.

100. Аналогічний висновок сформовано викладено в постанові Верховного Суду від 19.07.2018, справа № 805/1110/17-а, де чітко врегульовано питання про те, як здійснюється виплата грошового забезпечення поліцейському за час вимушеного прогулу, а саме - в календарних, а не робочих днях.

101. Згідно з довідкою ГУНП в Чернівецькій області від 28.06.2023 №116 про грошове забезпечення ОСОБА_1 , його середньоденне грошове забезпечення, обраховане у відповідності до вищевказаного Порядку, становить 643 грн.

102. Слід зазначити, що періодом вимушеного прогулу позивача є період з 05.05.2023 по дату постановлення рішення у справі 29.01.2024, який налічує 270 календарних дні.

103. Отже на користь позивача суд присуджує середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 05.05.2023 по 29.01.2024 в сумі 173 610 грн. (643 грн. х 270) і така сума зазначена без вирахування податків та зборів, обов`язкових платежів, які підлягають утриманню під час виплати доходу відповідно до положень податкового законодавства.

104. Відповідно до ч. 2ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

105. Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

106. Згідно з вимогами статті 78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

107. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову щодо скасування наказів, поновлення на посаді та відповідно стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

VІ. ВИСНОВКИ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ.

108. Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

109. У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

110. Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

111. З огляду на викладені обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи і є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нової постанови про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 08 листопада 2023 року скасувати.

Прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №258 від 24 квітня 2023 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення №2 (м. Кіцмань) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області сержанта поліції ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ №116о/с Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 02 травня 2023 року відносно звільнення сержанта поліції ОСОБА_1 з посади поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення №2 (м. Кіцмань) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області з 05 травня 2023 року.

Поновити ОСОБА_1 з 05 травня 2023 року на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення № 2 (м. Кіцмань) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 05.05.2023 року по 29.01.2024 в сумі 173 610 ( сто сімдесят три тисячі шістсот десять) грн.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Мацький Є.М.

Судді Сушко О.О. Залімський І. Г.