Справа № 340/5892/23
Суддя: О.В. КРАВЧУК
Дата ухвалення: 2024-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/5892/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кравчук О.В. розглянув у порядку спрощеного позовного письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 (РНКОПП - НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 )

до Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області (; адреса: вул. Соборна, 10, смт. Завалля, Голованівський район, Кіровоградська область, 26334)

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

ОСОБА_1 звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд :

- визнати протиправною бездіяльність Заваллівської селищної ради Кіровоградської області в частині неприйняття рішення за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 від 30.05.2023 року про передачу у власність шляхом викупу земельної ділянки, кадастровий номер :02:0006901;

- зобов`язати Заваллівську селищну раду Кіровоградської області прийняти рішення про передачу у власність ОСОБА_1 шляхом викупу земельної ділянки, кадастровий номер :02:00069015 землі сільськогосподарського призначення, угіддя рілля, площею 32,50 га., що розташована на території Завалівської селищної ради Могильненського старостату Голованівського району Кіровоградської області, яка перебуває у неї на праві оренди набутої шляхом переоформлення права постійного користування і використовується для ведення фермерського господарства, вартістю 1112226,45 тис. грн. із розстроченням платежу на 5 років рівними частинами та затвердити графік погашення суми розстроченого платежу по 2224445,29 тис. грн щороку до 2028 року.

В обґрунтування позовних вимог позивачка наголошує, що у користуванні ФГ «Ясень», головою якого вона є, перебуває земельна ділянка :02:00069015 площею 32,50 га. Маючи намір отримати земельну ділянку у власність, ОСОБА_1 на підставі пункту 6-1 Перехідних Положень Земельного кодексу України двічі зверталася до відповідача із заявами про викуп вказаної ділянки. Однак, за наслідками розгляду таких заяв відповідач не прийняв жодного рішення; на розгляд сесії лише виносились проекти рішень про продаж земельної ділянки позивачці, які не набирали необхідної кількості голосів. За таких позивачка вважає, що відповідач натомість допустив протиправну бездіяльність щодо розгляду її заяв, оскільки відсутнє рішення як про задоволення такої заяви або ж про вмотивовану відмову в її задоволенні.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31 липня 2023 року відкрите провадження у відповідній адміністративній справі; справу вирішено розглядати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач позовних вимог не визнав. У поданому відзиві на позовну заяву наголосив, що проекти рішень про продаж позивачці земельної ділянки двічі виносились на розгляд Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області та розглянуті відповідачем.

Позивачка своїм правом на подання відповіді на відзив не скористалась.

Розглянувши заяви сторін по суті справи, додані до них документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно і неупереджено оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 є головою ФГ «Ясень», у користуванні якого на підставі Договору оренди від 07 грудня 2010 року №60 (включаючи додаткову угоду) перебуває земельна ділянка площею 32,50 га з кадастровим номером :02:00069015 із земель сільськогосподарського призначення, що розташована на території Завалівської селищної ради Могильненського старостату Голованівського району Кіровоградської області.

13 лютого 2023 року позивачка звернулася до Заваллівської селищної Голованівського району Кіровоградської області ради із заявою, в якій просила в прийняти рішення щодо продажу ОСОБА_1 земельної ділянки з кадастровим номером :02:00069015, землі сільськогосподарського призначення, угіддя - рілля, площею 32,50 га., що розташована на території Заваллівської селищної ради Могильненського старостату Голованівського району Кіровоградської області, яка перебуває у неї на праві оренди набутої шляхом оформлення права постійного користування і використовується для ведення фермерського господарства, вартістю 1112226,45 тис. грн. із розстроченням платежу на 5 років рівними частинами.

До заяви додані: копії Державного акту на право постійного користування, виписки з ЄДРЮОФОП, розпорядження голови Гайворонської державної адміністрації від 18 червня року № 328-р, договору оренди земельної ділянки площею 32,50 га від 7 грудня 2010 року, наказу Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від № 11-16854/14-20-СІ, додаткової угоди до договору оренди земельної ділянки від 07.12.2010 року, статуту ФГ «ЯСЕНЬ», з НГО земельної ділянки, витягу з ДЗК про земельну ділянку, витягу з ДРРПпНМ про реєстрацію іншого речового права, паспорта позивачки.

Разом із тим, на вказану вище вказану заяву ОСОБА_1 отримала протокол Тридцять першої сесії Завалівської селищної ради восьмого скликання від 21.03.2023 року з якого вбачається, що рішення щодо продажу позивачці вищевказаної земельної ділянки не прийняте («за» схвалення проекту рішення, винесеного на розгляд сесії проголосувало 0 депутатів, «проти» - 11, «утримався» - 11, «не голосували» - 1).

30 травня 2023 року позивачка повторно звернулася до відповідача із заявою, в якій так само просила прийняти рішення про продаж ОСОБА_1 земельної ділянки кадастровий номер :02:00069015 із розстроченням платежу на 5 років рівними частинами.

Заява була винесена на розгляд Тридцять п?ятої сесії восьмого скликання Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області.

Згідно протоколу означеної сесії від 27 червня 2023 року на розгляд селищної ради винесений проект рішення про продаж позивачці земельної ділянки з кадастровим номером :02:00069015 на запропонованих нею умовах. За результатами обговорення проекту «за» його прийняття проголосували 0 депутатів, «проти» -16, «утримався» -1, «не голосували» - 0.

Позивачка, вважаючи, що таким чином відповідачем допущена протиправна бездіяльність щодо розгляду її клопотання, звернулася із позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає таке.

Статтею 14 Конституції України та статтею 373 Цивільного кодексу України земля визнається основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізовується громадянами, юридичними особами та державою відповідно до закону.

Статтею 3 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) встановлено, що земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Частинами першою, другою, пунктом "а" частини третьої статті 22 ЗК України визначено, що землями сільськогосподарського призначення визнаються землі, надані для виробництва сільськогосподарської продукції, здійснення сільськогосподарської науково-дослідної та навчальної діяльності, розміщення відповідної виробничої інфраструктури, у тому числі інфраструктури оптових ринків сільськогосподарської продукції, або призначені для цих цілей.

До земель сільськогосподарського призначення належать: сільськогосподарські угіддя (рілля, багаторічні насадження, сіножаті, пасовища та перелоги); несільськогосподарські угіддя (господарські шляхи і прогони, полезахисні лісові смуги та інші захисні насадження, крім тих, що віднесені до земель лісогосподарського призначення, землі під господарськими будівлями і дворами, землі під інфраструктурою оптових ринків сільськогосподарської продукції, землі тимчасової консервації тощо).

Землі сільськогосподарського призначення передаються у власність та надаються у користування громадянам - для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння та випасання худоби, ведення товарного сільськогосподарського виробництва, фермерського господарства.

Згідно з частинами першою, другою статті 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону. Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Відповідно до пункту 61 розділу Х «Перехідні положення» Земельного кодексу Украі?ни громадяни України, яким належить право постійного користування, право довічного успадкованого володіння земельною ділянкою державної чи комунальної власності, а також юридичні особи, яким на момент набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відновлення системи оформлення прав оренди земельних ділянок сільськогосподарського призначення та удосконалення законодавства щодо охорони земель" належало право постійного користування земельними ділянками державної чи комунальної власності, та які відповідно до статті 92 цього Кодексу не можуть набувати земельні ділянки на праві постійного користування, орендарі земельних ділянок, які набули право оренди земельних ділянок для ведення селянського (фермерського) господарства шляхом переоформлення права постійного користування щодо зазначених земельних ділянок до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Земельного кодексу України щодо проведення земельних торгів", мають право на купівлю таких земельних ділянок без проведення земельних торгів. Купівля земельних ділянок відповідно до цього пункту здійснюється за ціною, що дорівнює: нормативній грошовій оцінці земельної ділянки - для земель сільськогосподарського призначення; експертній грошовій оцінці земельної ділянки - для земель несільськогосподарського призначення.

При цьому законом чітко та постадійно визначена процедура надання у власність (у му числі продажу) зацікавленим громадянам земельних ділянок, зокрема, алгоритм дій уповноваженого на це органу.

Так, відповідно до частини першої статті 128 ЗК України продаж громадянам і юридичним особам земельних ділянок державної (крім земельних ділянок, на яких розташовані об`єкти, які підлягають приватизації) та комунальної власності для потреб, визначених цим Кодексом, провадиться місцевими державними адміністраціями, Радою міністрів Автономної Республіки Крим або органами місцевого самоврядування в межах їх повноважень.

Згідно частини другої означеної статті громадяни та юридичні особи, зацікавлені у придбанні земельних ділянок у власність, подають заяву (клопотання) до відповідного органу виконавчої влади або сільської, селищної, міської ради чи державного органу приватизації. У заяві (клопотанні) зазначаються місце розташування земельної ділянки, її цільове призначення, розміри та площа, а також згода на укладення договору про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки.

До заяви (клопотання) додаються:

а) документ, що посвідчує право користування земельною ділянкою (у разі його наявності), та документи, що посвідчують право власності на нерухоме майно (будівлі та споруди), розташоване на цій земельній ділянці (у разі наявності на земельній ділянці будівель, споруд);

б) копія установчих документів для юридичної особи, а для громадянина - копія документа, що посвідчує особу.

г) копія свідоцтва про реєстрацію постійного представництва з правом ведення господарської діяльності на території України - для юридичних осіб, створених та зареєстрованих відповідно до законодавства іноземної держави.

У свою чергу, згідно із частиною третьою статті 128 ЗК України орган державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим або орган місцевого самоврядування у місячний строк розглядає заяву (клопотання) і приймає рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (якщо такий проект відсутній) та/або про проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки (крім земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд) чи про відмову в продажу із зазначенням обґрунтованих причин відмови.

Пунктами «а», «б» частини першої статті 12 Земельного кодексу України визначено, що до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить: розпорядження землями територіальних громад; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу.

В силу вищевказаних положень, у спірних правовідносинах розпорядження землями сільськогосподарського призначення на території Заваллівської селищної ради за межами населеного пункту, у тому числі продаж земельних ділянок громадянам у порядку, передбаченому ЗК України, належить саме до повноважень відповідача.

Відповідно до пункту 34 частини першої статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року №280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

Згідно з частиною першою статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Частиною першою статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.

На підставі частини четвертої 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально-економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально-культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.

Відповідно до частин першої-третьої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням.

Аналізуючи вказані норми у їх системному зв`язку, суд дійшов висновку, що за результатами розгляду заяви про викуп земельної ділянки, що перебуває у користуванні позивача, орган місцевого самоврядування приймає одне із рішень, визначених частиною третьої статті 128 Земельного кодексу України. При цьому, зважаючи на вимоги Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», таке рішення приймається на пленарних засіданнях.

З протоколу пленарного засідання Тридцять першої сесії Завалівської селищної ради восьмого скликання від 21.03.2023 року судом встановлено, що рішення щодо продажу позивачці вищевказаної земельної ділянки не прийняте («за» схвалення проекту рішення, винесеного на розгляд сесії проголосувало 0 депутатів, «проти» - 11, «утримався» - 11, «не голосували» - 1).

Так само, згідно протоколу від 27 червня 2023 року, проект рішення про продаж позивачці земельної ділянки з кадастровим номером :02:00069015, винесений на розгляд селищної ради, не прийнято. За результатами обговорення проекту «за» його прийняття проголосували 0 депутатів, «проти» -16, «утримався» -1, «не голосували» - 0.

Разом із тим, проект рішення про відмову у продажу земельної ділянки з мотивами відмови на засідання селищної ради не виносився, не обговорювався і рішення з цього питання не приймалося.

Отже, суд приходить до висновку, що відповідачем не прийнято жодного рішення за результатами розгляду клопотань позивачки.

Зважаючи на викладене та беручи до уваги, що відповідачем за результатами розгляду клопотання позивачки про продаж земельної ділянки з кадастровим номером :02:00069015, на сесії Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області не прийнято жодного рішення, суд дійшов висновку, що відповідачем допущена протиправна бездіяльність стосовно неприйняття рішення за клопотанням ОСОБА_1 , а тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Така позиція суду узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 29 серпня 2019 року у справі №420/5288/19 (провадження №К/9901/15392/19)

Вирішуючи похідну позовну вимогу про зобов`язання відповідача прийняти рішення про передачу у власність ОСОБА_1 шляхом викупу земельної ділянки, з кадастровим номером :02:00069015 з розстроченням платежу на 5 років рівними частинами та затвердити графік погашення суми розстроченого платежу по 2224445,29 тис. грн щороку до 2028 року, суд виходить з того, що відповідно до частини четвертої статті 245 КАС України суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд. У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

У матеріалах справи відсутні докази здійснення відповідачем перевірки дотримання позивачкою умов та наявності підстав викупу спірної земельної ділянки у порядку, передбаченому статтею 6-1 Перехідних положень ЗК України, тому у задоволенні позовної вимоги про зобов`язання відповідача прийняти рішення суд відмовляє.

Водночас, з`ясувавши характер спірних правовідносин сторін, характер порушеного права позивача суд дійшов до висновку, що належним способом захисту та відновлення прав позивачки у даній справі буде зобов`язання відповідача розглянути заяву ОСОБА_1 від 30 травня 2023 року (як останню, подану за часом) та прийняти рішення з урахуванням вимог земельного законодавства та висновків суду.

Суд також вважає за доцільне на підставі частини шостої статті 245 КАС України визначити відповідачу розумний строк виконання рішення суду в зобов`язальній частині клопотання позивача має бути розглянуте на найближчій після набрання цим рішенням суду законної сили сесії Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд зазначає таке.

Частиною першою статті 139 КАС України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з частиною першою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Пунктом 1 частини третьої статті 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, віднесено витрати на професійну правничу допомогу.

При зверненні до суду позивачкою сплачено 1073,60 грн судового збору, які в силу вимог частин першої, третьої статті 139 КАС України підлягають стягненню з бюджетних асигнувань відповідача пропорційно до задоволених позовних вимог (2/3).

Витрати позивача на професійну правничу допомогу склали 10730,00 грн.

Вказана сума витрат на професійну правничу допомогу сплачена позивачкою адвокату Мелєзгінову Ю.В. згідно із квитанцією до прибуткового касового ордера на підставі договору про надання правової допомоги № б/н від 26 квітня 2023 року, акту прийому - передачі виконаних робіт від 18 липня 2023 року.

Так, у якості ставок адвокатського гонорару сторони погодили 40% прожиткового мінімуму (для працездатних осіб) рекомендованої (мінімальної) ставка адвокатського гонорару за годину роботи на підставі Постанови Кабінету Міністрів №590 від 27 квітня 2006 року 1073,00 грн.

При цьому адвокатом на надання усної консультації витрачена 1 год, попереднє вивчення матеріалів та опрацювання законодавчої бази, що регулює спірні відносини та судової практики правові позиції ВС - 5 годин, складання позовної заяви 4 години.

Компенсація витрат на професійну правничу допомогу здійснюється у порядку, передбаченому статтею 134 КАС України.

За змістом частини третьої статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до частини четвертої статті 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Поряд з цим, частинами п`ятою, шостою статті 134 КАС України передбачено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Частиною сьомою статті 134 КАС України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Отже, стаття 134 КАС України забезпечує право особи на правову допомогу, та, разом з тим, запобігає зловживанню правом на компенсацію витрат на правову допомогу, встановлюючи критерії співмірності, які визначені в частині п`ятій цієї статті. Тобто, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат обґрунтовано у кожному конкретному випадку за критеріями співмірності необхідних і достатніх витрат.

Таким чином, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права висловлений у постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі №200/14113/18-а, що в силу частини п`ятої статті 242 КАС України враховується судом при застосуванні норм права до спірних правовідносин.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим (зокрема, пункт 95 рішення у справі "Баришевський проти України" (Заява № 71660/11), пункт 80 рішення у справі "Двойних проти України" (Заява № 72277/01), пункті 88 рішення у справі "Меріт проти України" (заява № 66561/01).

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

Суд звертає увагу на те, що стадія вивчення адвокатом законодавчої бази та практики ВС у спірних правовідносинах мала б охопити менше часу, аніж 5 годин, що загалом не відповідає складності справи, а розмір витрат позивача, пов`язаних з правничою допомогою, не є співмірними із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг). Зважаючи на викладене, враховуючи, що позовні вимоги задоволено частково, розумний та справедливий розмір винагороди за цю послугу для цілей включення її до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, не може перевищувати 5000,00 грн.

З огляду на викладене, розмір витрат на професійну правничу допомогу, які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача підлягає зменшенню до 5000,00 грн, що, на думку суду, відповідатиме вимогам розумності та співмірності.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 132, 139, 143, 242-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНКОПП - НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) до Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області (; адреса: вул. Соборна, 10, смт. Завалля, Голованівський район, Кіровоградська область, 26334) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Завалівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області щодо неприйняття рішення за результатами розгляду заяв ОСОБА_1 про передачу у власність шляхом викупу земельної ділянки, кадастровий номер :02:0006901.

Зобов`язати Заваллівську селищну раду Голованівського району Кіровоградської області на найближчій після набрання цим рішенням суду законної сили сесії Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області розглянути заяву ОСОБА_1 від 30 травня 2023 року про передачу у власність шляхом викупу земельної ділянки, кадастровий номер :02:00069015 землі сільськогосподарського призначення, угіддя рілля, площею 32,50 га., що розташована на території Заваллівської селищної ради Могильненського старостату Голованівського району Кіровоградської області, яка перебуває у неї на праві оренди, набутої шляхом переоформлення права постійного користування і використовується для ведення фермерського господарства, вартістю 1112226,45 тис. грн. із розстроченням платежу на 5 років рівними частинами та затвердження графіку погашення суми розстроченого платежу по 2224445,29 тис. грн щороку до 2028 року та прийняти рішення за наслідками розгляду такої заяви з урахуванням висновків суду.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь судові витрати на оплату судового збору в сумі 715,02 грн та судові витрати на професійну правничу допомогу в сумі 5000,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Заваллівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області ().

Копію рішення надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтями 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржене у 30-денний строк з дня його складення до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд (а у разі початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - безпосередньо до суду апеляційної інстанції).

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.В. КРАВЧУК