Справа № 440/15993/23
Суддя: А.О. Чеснокова
Дата ухвалення: 2024-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

. 30 січня 2024 року м. ПолтаваСправа № 440/15993/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чеснокової А.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Полтавській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС в Полтавській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 04 жовтня 2023 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що відповідач протиправно ставить йому у вину частину порушень, які фактично не мали місця в його господарській діяльності, а тому не погоджується з правомірністю застосування штрафних (фінансових) санкцій на суму 46440,60 грн.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2023 року позовну заяву залишено без руху через невідповідність останньої вимогам статей 160-161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2023 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

11 грудня 2023 року судом одержано відзив контролюючого органа на позов, у якому останній просив відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що його дії узгоджуються з приписами Податкового кодексу України та спрямовані на забезпечення виконання покладених на нього функцій. Зауважив, що за результатами проведеної перевірки встановлено низку порушень вимог податкового законодавства, що зумовили застосування до позивача штрафних санкцій.

Позивач правом на подання відповіді на відзив не скористався.

Справу за вказаним позовом розглянуто судом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі частини четвертої статті 229 вказаного Кодексу.

Дослідивши письмові докази і письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 здійснює свою господарську діяльність у сфері торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами.

Фактичне місце провадження господарської діяльності позивача: АДРЕСА_1 , магазин-кафетерій " ІНФОРМАЦІЯ_1 ".

13 вересня 2023 року відповідно до наказу Головного управління ДПС у Полтавській області від 12 вересня 2023 року № 2192-П "Про проведення фактичної перевірки" та направлень № 3986, № 3985 від 12 вересня 2023 року проведено фактичну перевірку діяльності магазину-кафетерію " ІНФОРМАЦІЯ_1 " за адресою: АДРЕСА_1 , в якому здійснює господарську діяльність позивач.

За результатами перевірки складено акт про результати фактичної перевірки з питань додержання суб`єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України, які є обов`язковими до виконання при здійсненні оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пальним, та зберігання пального № 8993/16-31-09-01/ НОМЕР_1 від 13 вересня 2023 року, в якому відображено факт реалізації алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку, а також факт реалізації алкогольних напоїв протягом часу доби, на який рішенням уповноважених органів встановлено заборону продажу.

На підставі вказаного акта відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення № від 04 жовтня 2023 року про застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 64498,60 грн.

Не погодившись з рішенням контролюючого органу, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірному рішенню суб`єкта владних повноважень та відповідним доводам сторін, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до Порядку передачі інформації від реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів Державної податкової служби України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.10.2012 № 1057 (далі по тексту - Порядок № 1057), цим Порядком встановлюється механізм передачі електронних копій розрахункових документів, фіскальних звітних чеків реєстраторів розрахункових операцій (далі - РРО) / програмних реєстраторів розрахункових операцій (далі - ПРРО), фіскальних звітів ПРРО і повідомлень, що передбачені Порядком реєстрації, ведення реєстру та застосування програмних реєстраторів розрахункових операцій, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 14 червня 2016 року № 547, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05 липня 2016 року за № 918/29048, що необхідні для обліку роботи ПРРО фіскальним сервером контролюючого органу, дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів ДПС для суб`єктів господарювання, що використовують РРО/ПРРО. Система зберігання і збору даних РРО (далі - СЗЗД РРО) - загальнодержавна система, призначена для збору даних РРО та передачі цих даних до системи обліку даних РРО в ДПС за технологією зберігання і збору даних РРО для Державної податкової служби України; система обліку даних РРО (далі - СОД РРО) - інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених реєстраторами розрахункових операцій і програмними реєстраторами розрахункових операцій), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів (Порядок № 1057).

Порядком № 1057 передбачено, що суб`єкти господарювання, які використовують ПРРО, повинні передавати до органів ДПС по дротових або бездротових каналах зв`язку інформацію у формі електронних копій розрахункових документів, електронних фіскальних звітів, електронних фіскальних звітних чеків та іншу інформацію, необхідну для обліку роботи ПРРО фіскальним сервером контролюючого органу, яка створюється засобами таких ПРРО.

Згідно з Порядком № 1057 СЗЗД РРО забезпечує збір та внесення даних РРО у бази даних СОД РРО у такому вигляді, в якому дані сформовані в РРО, перевірку цілісності і незмінності даних та ідентифікацію РРО засобами національної системи масових електронних платежів.

Отже, система зберігання і збору даних РРО забезпечує збір та внесення даних РРО у бази даних системи обліку даних РРО у такому вигляді, в якому дані сформовані в РРО, перевірку цілісності і незмінності даних та ідентифікацію РРО засобами національної системи масових електронних платежів.

З аналізу наведеного вбачається, що система зберігання і збору даних РРО забезпечує збір та внесення даних РРО у бази даних системи обліку даних РРО у такому вигляді, в якому дані сформовані в РРО, перевірку цілісності і незмінності даних та ідентифікацію РРО засобами національної системи масових електронних платежів.

Таким чином, дані РРО, а саме фіскальні чеки наведені у таблиці акту фактичної перевірки та додатках до нього фактичної перевірки, внесені у бази даних системи обліку даних РРО у такому вигляді, в якому дані сформовані в РРО, є цілісними та незмінними.

Відповідно до абз. 3 ч. 4 ст. 11 ЗУ № 481/95-ВР (зі змінами та доповненнями) алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

Пунктом 226.7 ст. 226 ПК України передбачено, що кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.

Згідно з п. 226.9 ст. 226 ПК України вважаються такими, що немарковані:

- алкогольні напої та тютюнові вироби з підробленими марками акцизного податку;

- алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України від 27 грудня 2010 року № 1251, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції;

- вироблені в Україні алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари;

- алкогольні напої іноземного виробництва з марками акцизного податку, на яких зазначена сума акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки.

Відповідно до пункту 5 Положення "Про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах" затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 року № 1251 (зі змінами та доповненнями) (далі Положення № 1251) передбачено, що марка для алкогольних напоїв повинна містити двомірний штрих-код швидкого реагування (далі - QR-код) та лінійний штрих-код (далі - штрих-код). На кожну марку наносяться такі реквізити: слова "УКРАЇНА", "МАРКА АКЦИЗНОГО ПОДАТКУ"; позначення виду марки, що складається із слів та літер "алкоголь вітчизняний (лікеро-горілчана продукція)" - "АВ ЛГП", "алкоголь вітчизняний (виноробна продукція)" - "АВ ВП", "алкоголь імпортний (лікеро-горілчана продукція)" - "АІ ЛГП", "алкоголь імпортний (виноробна продукція)" - "АІ ВП"; індекс регіону України (згідно з додатком), що відповідає місцезнаходженню виробника продукції, позначений двома цифрами (для маркування вітчизняної продукції), серія із чотирьох літер і шестизначний номер, два двозначних числа (місяць і рік, у якому вироблено марки для алкогольних напоїв) реквізити покупця марки (зазначаються на марках для алкогольних напоїв): для юридичних осіб - код згідно з ЄДРПОУ, для фізичних осіб - підприємців - код, який відображає реєстраційний номер облікової картки платника податків; QR-код та штрих-код (зазначаються на марках для алкогольних напоїв). Штрих-код містить інформацію про серію та номер марки. QR-код містить інформацію про серію та номер марки, реквізити покупця марки: для юридичних осіб - код згідно з ЄДРПОУ, для фізичних осіб - підприємців - код, який відображає реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідному контролюючому органові і мають відмітку в паспорті), та посилання на веб-ресурс для перевірки марки. QR-код також може містити інформацію про геш-послідовність. Інформаційні набори даних для генерації QR-кодів та штрих-кодів, що наносяться на марку для алкогольних напоїв, генеруються ДПС та передаються підприємству-виробнику з використанням засобів захисту інформації у зведеній заявці-розрахунку.

Отже, перелічені вище норми унеможливлюють факт законного повторного використання марки акцизного податку.

При проведенні доперевірочного аналізу за перевіряємий період діяльності ФОП ОСОБА_1 через зареєстрований у додатку до ліцензії електронний контрольно-касовий апарат ФН: , встановлено факти реалізації алкогольних напоїв з дублікатами марок акцизного податку у фіскальних чеках, а також реалізовані алкогольні напої марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого КМУ від 27.12.2010 року № 1251 відповідно до якого здійснюються маркування алкогольних напоїв.

Таким чином встановлено факти реалізації алкогольних напоїв, що вважаються не маркованими згідно з п.п. 226.9 ст. 226 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VІ (зі змінами та доповненнями). А саме, згідно електронних копій розрахункових документів, що надходять по дротових та/або бездротових каналах зв`язку до органів ДПС та копій фіскальних чеків всього встановлено реалізованих немаркованих алкогольних напоїв на суму 14276,5 грн (Додаток № 1 до акту роздруковані вибірковим порядком фіскальні чеки на 6 арк.).

Детальна інформація щодо фіскальних чеків які містять дублікати марок акцизного податку та не відповідають вимогам положення, затвердженого КМУ від 27.12.2010 року № 1251 наведена у таблиці, що є витягом з баз даних ІС "Система обліку даних реєстраторів розрахункових операцій" розділу "Данні чеків - Товари" (акт перевірки с. 5-9).

Таким чином позивачем порушено вимоги п.п. 226.7 ст. 226, п.п. 226.3, 226.9 ст.226 Податкового кодексу України та абз. 3 ч. 4 ст. 11 ЗУ № 481/95- ВР (зі змінами та доповненнями).

Відповідальність передбачена абз. 20 ч. 2 ст. 17 ЗУ № 481/95-ВР (зі змінами та доповненнями).

Так до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі виробництва, зберігання, транспортування, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку, - 200 відсотків вартості товару, але не менше 17000 гривень.

Також в ході проведення фактичної перевірки встановлено факти зберігання для подальшої реалізації алкогольні напої Пшенична настоянка "Колос" виробник ТОВ "АБК "Дніпро" без марок акцизного податку та тютюнові вироби без марок акцизного податку. Вся немаркована підакцизна продукція задокументована в описі залишків товару на 13.09.2023 року за підписом перевіряючих, ст. лейтенанта поліції ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_1 і є додатком до акту фактичної перевірки. Також у додатках до акту фактичної перевірки наявна фотофіксація під час проведення перевірки немаркованої підакцизної продукції. По даному факту здійснено виклик ГУ НП в Полтавській області на гарячу лінію 102 (ЕК № 105421471 від 13.09.2023) для складання протоколу про адміністративне правопорушення та вилучення немаркованої продукції в кількості 12 пляшок на суму 1072,80 грн та тютюнових виробів в кількості 12 пачок на суму 708,00 грн з незаконного обігу.

Працівниками ГУ НП в Полтавській області складено адміністративний протокол за ст 156 КУпАП від 13.09.2023 серія ВАВ № 948397 та вилучено немарковану підакцизну продукцію з незаконного обігу.

Вищеописане додатково підтверджує вчинення ФОП ОСОБА_1 порушення діючого законодавства, що зазначено в абз. 3 ч. 4 ст. 11 ЗУ № 481/95-ВР (зі змінами та доповненнями).

Отже, суму штрафних (фінансових) санкцій за порушення у сфері обігу підакцизної продукції, а саме реалізацію алкогольної продукції, що вважається немаркованою та зберігання для подальшої реалізації немаркованої тютюнової та алкогольної продукції відповідачем розраховано правильно.

ФОП ОСОБА_1 не заперечує в частині застосування до нього штрафу за порушення абз. 3 ч. 4 ст. 11 ЗУ № 481/95-ВР (зі змінами та доповненнями) (реалізація алкогольних напоїв) в розмірі 18058,00 грн, а не 30698,6 грн, оскільки вважає, що до таблиці в акті фактичної перевірки помилково включені фіскальні чеки, які не мають дублікатів марок акцизного податку.

Судом встановлено, що в акті фактичної перевірки встановлено не тільки факти реалізації алкогольних напоїв з дублікатами марок акцизного податку у фіскальних чеках, а також реалізовані алкогольні напої марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого КМУ від 27.12.2010 року № 1251, відповідно до якого здійснюються маркування алкогольних напоїв. Згідно з п.п. 226.9 ст. 226 Податкового кодексу України вважаються такими, що немарковані: алкогольні напої, тютюнові вироби та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції.

Крім того позивач не погоджується з накладеним на нього контролюючим органом штрафом в розмірі 17000,00 грн за зберігання для подальшої реалізації алкогольних напоїв Пшенична настоянка "Колос" без марок акцизного податку.

Натомість розрахунком штрафних (фінансових) санкцій підтверджено, що на позивача накладено штраф в розмірі 17000,00 грн за зберігання для подальшої реалізації тютюнових виробів без марок акцизного податку.

Відповідно пп. 20.1.48 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючий орган має право відкрито застосовувати технічні прилади і технічні засоби, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засоби фото- і кінозйомки, відеозапису; відкрито здійснювати звукозапис, фото-, відеофіксацію (відеозйомку), накопичувати та використовувати таку мультимедійну інформацію (фото, відео-, звукозапис) під час проведення перевірок.

У додатках до відзиву наявні матеріали фотофіксації під час перевірки, яка підтверджує, що немарковані сигарети з цінником знаходились на вітрині магазину.

Матеріалами відеофіксації перевірки підтверджено, що немарковані алкогольні напої знаходились не у "пічному приміщенні", як по те зазначає позивач, а безпосередньо за прилавком магазину у касовій зоні, де продавець намагалась приховати їх особистими речами.

Зазначені докази в повному обсязі спростовують твердження ФОП ОСОБА_1 про зберігання немаркованої алкогольної продукції поза межами магазину в окремому пічному приміщенні, яке не входить до площі, що орендується СГД.

Проаналізувавши викладене, суд погоджується з розміром нарахованих контролюючим органом штрафних санкцій за реалізацію позивачем алкогольної продукції, що вважається немаркованою, та зберігання для подальшої реалізації немаркованих тютюнової та алкогольної продукції.

У ході розгляду справи судом досліджено факт порушення позивачем, що полягає в реалізації алкогольних напоїв протягом часу доби, на який рішенням уповноважених органів встановлено заборону продажу.

Відповідно до доперевірочного аналізу ФОП ОСОБА_1 за адресою провадження діяльності АДРЕСА_1 , Магазин-кафетерій "Кошик", електронний контрольно-касовий апарат ФН: встановлено у фіскальних чеках факти реалізації алкогольних напоїв протягом часу доби, на який рішенням уповноважених органів встановлено заборону продажу згідно баз даних ІС "Система обліку даних реєстраторів розрахункових операцій" розділу "Данні чеків - Товари" (Додаток № 2 до акта перевірки роздруковані вибірковим порядком фіскальні чеки на 3 арк.).

Детальна інформація щодо фіскальних чеків в яких реалізовані алкогольні напої протягом часу доби, на який рішенням уповноважених органів встановлено заборону продажу наведена у таблиці, що є витягом з баз даних ІС "Система обліку даних реєстраторів розрахункових операцій" розділу "Данні чеків - Товари".

Таким чином, позивачем порушено ч. 10 ст. 153 ЗУ № 481/95-ВР (зі змінами та доповненнями), яка передбачає, що сільські, селищні та міські ради в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці можуть встановлювати заборону продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) у визначений рішенням таких органів час доби.

У зв`язку з військовою агресією Російської федерації проти України, Президент України підписав Указ № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні, згідно якого воєнний стан запроваджений на всій території України з 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року.

Згідно з приписами п.13 ч.1 ст.8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану забороняти у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі.

Порядок заборони торгівлі алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, врегульовано постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2021 № 1457 "Про затвердження Порядку заборони торгівлі зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, в умовах правового режиму воєнного стану в Україні або окремих її місцевостях" (далі-Порядок).

У розумінні статті 15 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" повноваження щодо прийняття відповідних рішень передбачено для обласних, районних військових адміністрацій та військових адміністрацій населених пунктів. Органи місцевого самоврядування в умовах воєнного стану самостійних рішень про заборону продажу алкоголю не приймають.

Відповідно до п. 3 Порядку заборона торгівлі алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, в межах території, на які вводиться воєнний стан, запроваджується шляхом видання наказу військовим командуванням разом з військовою адміністрацією (у разі її утворення) з метою забезпечення громадської безпеки і порядку. Цим же наказом визначається час введення та строк дії заборони. Наказ доводиться до виконання органів місцевого самоврядування. Застосування процедур, передбачених Законом "Про засади державної регуляторної політики", як і для всіх нормативно-правових актів воєнного часу, в цьому випадку не вимагається.

Пунктом 6 Розпорядження Полтавської обласної військової адміністрації № 437 від 14.12.2022 "Про введення в дію рішення Ради оборони Полтавської області від 13 грудня 2022 року № 32" та Рішенням № 32 Ради оборони Полтавської області від 13 грудня 2022 року "Про невідкладні заходи для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави", прийнятим Головою Ради оборони Полтавської області - начальником Полтавської військової адміністрації, встановлена заборона на продаж будь-яких алкогольних напоїв закладами торгівлі та громадського харчування на території Полтавської області, окрім визначеного для такого продажу часу, а саме з 10:00 до 21:00 починаючи з 15.12.2022, з урахуванням заборони суб`єктам господарювання, що здійснюють свою діяльність у сфері реалізації алкогольних напоїв на продаж таких напоїв військовослужбовцям Збройних Сил України та працівникам правоохоронних органів. Дія рішення поширюється на всіх суб`єктів господарювання на території Полтавської області незалежно від форм власності, які зареєстровані в установленому порядку і мають ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями отриману згідно з вимогами законодавства.

Відповідальність за допущене позивачем порушення передбачена частиною 2 статті 17 ЗУ № 481/95-ВР (зі змінами та доповненнями) - до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі порушення вимог статті 15-3 цього Закону - 6800 гривень.

Позивач висловив незгоду з накладеною на нього штрафною (фінансовою) санкцією в розмірі 6800,00 грн за порушення, що полягає в реалізації алкогольних напоїв протягом часу доби, на який рішенням уповноважених органів встановлено заборону продажу.

Матеріалами справи підтверджено, що на момент початку проведення фактичної перевірки з електронного контрольно-касового апарату ФН: , який знаходиться в магазині знято Х-звіт, час що зазначений в Х-звіті збігався з фактичним часом початку перевірки.

Отже, на момент перевірки, а саме 13.09.2023 фактичного збою часу на РРО працівниками контролюючого органа не виявлено, що спростовує посилання позивача на цю обставину.

Тобто, алкогольні напої, зазначені у фіскальних чеках, що реалізовувались позивачем упродовж періоду з 09.01.2023 по 18.07.2023, підтверджують факт допущення ФОП ОСОБА_1 порушення вимог ч. 10 ст. 153 ЗУ № 481/95-ВР (зі змінами та доповненнями).

Посилання позивача на довідку про опломбування касового апарату, яка має підтверджувати несправність РРО (збій часу), відхиляються судом, оскільки зазначений документ отриманий суб`єктом господарювання лише на наступний день після закінчення перевірки. Відповідач зауважив, що така довідка до ГУ ДПС не надходила.

Відтак твердження позивача про збій часу у фіскальному РРО є документально непідтвердженим, а тому врахуванню не підлягають.

Крім того відповідно до доперевірочним аналізом ФОП ОСОБА_1 за адресою провадження діяльності виявлено факт здійснення продажу алкогольних напоїв за ціною, нижчою мінімально встановлених роздрібних цін.

Вказані обставини підтверджені в ході проведення фактичної перевірки.

Так, згідно з фіскальними чеками:

ФН № 4770001 від 12.11.2021, час 17:48:24 позивачем здійснено реалізацію АРТ.№ 146 МОРОША ДЖЕР 0,5Л Код УКТЗД: за ціною 86,50 грн., в кількості 1 пляшка на загальну суму 86,50 грн. Ціна реалізації зазначеного алкогольного напою, а саме горілки вміст спирту 40% об`ємом 0,5 л повинна становити не менше 89 грн 40 к.

ФН № 4430001 від 25.09.2021, час 17:22:40 позивачем здійснено реалізацію АРТ.№ 217 ПЕРВАК.ОСОБ. 0,2Л Код УКТЗД: за ціною 33,00 грн., в кількості 1 пляшка на загальну суму 33,00 грн. Ціна реалізації зазначеного алкогольного напою, а саме горілки вміст спирту 40% об`ємом 0,2 л повинна становити не менше 35 грн 80 к.

Зазначені обставини підтверджують факт порушення позивачем вимог Постанови Кабінету Міністрів України № 957 від 30.10.2008 (зі змінами та доповненнями).

Відповідальність за вказане порушення передбачена абз. 18 ч.2 ст. 17 ЗУ № 481/95-ВР (зі змінами та доповненнями), а саме: до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі оптової або роздрібної торгівлі коньяком, алкогольними напоями, горілкою, лікеро-горілчаними виробами та вином за цінами, нижчими за встановлені мінімальні оптово-відпускні або роздрібні ціни на такі напої - 100 відсотків вартості отриманої партії товару, розрахованої виходячи з мінімальних оптово-відпускних або роздрібних цін, але не менше 10000 гривень.

Даний факт ФОП ОСОБА_1 в своєму позові не заперечує.

Суд враховує, що акт про результати фактичної перевірки від 13.09.2023 № 8993/16-31-09-01/ НОМЕР_2 вручено особисто ФОП ОСОБА_1 , зауважень до акту перевірки позивач не висловив, про що поставлено ним підпис. Спірне податкове повідомлення - рішення від 04.10.2023 за № на суму штрафних фінансових санкцій в розмірі 64498,60 грн направлено ФОП ОСОБА_1 за податковою адресою листом від 05.10.2023 року та відповідно до повідомлення про вручення зазначений лист позивачем отриманий особисто 11.10.2023.

Відтак порушень порядку вручення спірного податкового повідомлення-рішення судом не встановлено.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно вимог статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У дослідженому судом випадку відповідачем доведено правомірність та обґрунтованість спірного ППР, а позивачем не надано доказів на спростування наявності підстав для його винесення.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В :

. Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_2 ) до Головного управління ДПС в Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, Полтавська область, 36000, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на це рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.О. Чеснокова