Справа № 120/978/24
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

30 січня 2024 р. Справа № 120/978/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Бошкова Юлія Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

За загальним правилом для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, перебіг строку для звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Щодо відліку строку звернення із адміністративним позовом, суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен дізнатися", що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Предметом спору у цій справі є вимоги позивача про:

- визнати протиправною бездіяльність Міністерства внутрішніх справ України щодо неврахування ОСОБА_1 вислуги років у періоди з 01.04.1944 по 31.12.1944 у колгоспі «Світанок», проходження військової служби з 10.09.1951 по 19.12.1956 та службу водієм Вінницького райкома партії в період з 12.07.1957 по 08.09.1959;

- зобов`язати Міністерство внутрішніх справ України винести наказ щодо внесення змін до встановленої позивачеві вислуги років шляхом зарахування ОСОБА_1 вислугу років у періоди з 01.04.1944 по 31.12.1944 (у колгоспі «Світанок»), проходження військової служби з 10.09.1951 по 19.12.1956 та службу водієм Вінницької райком партії в період з 12.07.1957 по 08.09.1959;

- зобов`язати Міністерство внутрішніх справ України направити до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області документи, які свідчать про внесення змін до встановленої позивачеві вислуги років шляхом зарахування ОСОБА_1 вислуги років у періоди з 01.04.1944 по 31.12.1944 (у колгоспі «Світанок»), проходження військової служби з 10.09.1951 по 19.12.1956 та службу водієм Вінницької райком партії в період з 12.07.1957 по 08.09.1959.

З доданих до позовної заяви документів вбачається, що позивача звільнено наказом від 15.07.1985 №107 у відставку. Відтак, з моменту звільнення у відставку позивач мав би бути ознайомлений з періодами роботи, які увійшли до вислуги років.

Водночас, з даним адміністративним позовом ОСОБА_1 звернувся до суду лише у січні 2024 року, тобто у строк понад 38 років з моменту звільнення у відставку та виходу на пенсію.

При цьому, судом з відомостей системи "Діловодство спеціалізованого суду" встановлено, що ОСОБА_1 вже звертався до Вінницького окружного адміністративного суду з позовною заявою, що зареєстрована судом 27.12.2023 та присвоєно №120/19420/23, у якій заявлено аналогічні позовні вимоги. До такого адміністративного позову позивачем було долучено розрахунковий лист (расчет) № Е-718854, виданий ОСОБА_1 від липня 1985 року, з якого слідує, що посадовою особою розписано по періодам вислугу років та у підсумку зазначено, що вислуга років позивача станом на 15.07.1985 становить 29 років 02 місяці 02 дні.

Також розрахунковий лист містить відмітку, що ОСОБА_1 ознайомився з останнім 24.07.1985, що засвідчено його власноручним підпис.

Ухвалою від 05.01.2024 позовну заяву повернуто позивачеві, що не перешкоджає повторному зверненню до суду. Водночас, при зверненні до суду у січні 2024 року стороною позивача вже не долучено розрахункового листа (расчет) № Е-718854.

Суд зазначає, що Верховний Суд у своїх рішенні від 08.08.2019 у справі № 127/13736/16-а зазначив, що "незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами."

З огляду на зазначене, суд доходить висновку, що позивачем пропущено 6-місячний строк звернення до суду з цим позовом та в супереч положенням частини 6 статті 161 КАС України не подано заяву про поновлення строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відтак, позивачу необхідно подати до суду обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням причин, які могли б бути визнані судом поважними для поновлення пропущеного строку звернення до суду

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків останньої, визначених в мотивувальний частині ухвали суду.

Керуючись ст. 122, 123, 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу 10-денний строк з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подати до суду обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням причин, які могли б бути визнані судом поважними для поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна