Справа № 161/1441/24
Суддя: Гринь О. М.
Дата ухвалення: 2024-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 161/1441/24
Провадження № 2-а/161/62/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 січня 2024 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Гринь Олександр Миколайович, вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до лейтенанта поліції Управління патрульної поліції у Волинській області Опалька Михайла Олександровича про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до відповідача лейтенанта поліції Управління патрульної поліції у Волинській області Опалька М. О. про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України ( далі по тексту - КАС України).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Всупереч наведеній нормі процесуального закону позивач не зазначив реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти позивача та відповідача.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_1 до свого позову документ про сплату судового збору не додав, просить звільнити його від сплати «державного мита» на підставі ст. 288 КУпАП.

За системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в своїй постанові від 18 березня 2020 року в справі № 543/775/17 в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, при зверненні до суду з цим позовом позивачу належить сплатити судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 гривень.

Покликання позивача на ст. 288 КУпАП як на підставу для звільнення від сплати судового збору суддя вважає безпідставним.

Перерахування судового збору необхідно здійснювати за платіжними реквізитами Луцького міськрайонного суду Волинської області, зазначеними на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Крім того, суддя вважає доцільним звернути увагу позивача на таке.

Відповідно до правової позиції, яка висловлена у постанові ВС/КАС у справі № 742/2298/17 від 17 вересня 2020 року, посадова особа Управління патрульної поліції не є належним відповідачем у цій справі. В зазначеній постанові Верховний Суд дійшов висновку, що належним відповідачем у справах про скасування постанов про накладення адмінстягнення є орган, який таке стягнення застосував, а не конкретна посадова особа вказаного органу.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст. 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення.

Використання у відповідних нормах формулювань «від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у ст. 222 - 244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26 грудня 2019 року у справі за №724/716/16-а.

Встановивши, що позовну заяву подано до суду з порушенням вимог ст. 160-161 КАС України, приходжу до висновку, що позов слід залишити без руху, надавши позивачу можливість усунути встановлені недоліки.

На підставі наведеного, керуючись ч.3 ст.161, ч.1 ст. 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до лейтенанта поліції Управління патрульної поліції у Волинській області Опалька Михайла Олександровича про скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає, зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області О. М. Гринь