Справа № 460/32/24
Суддя: С.А. Борискін
Дата ухвалення: 2024-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про продовження строку усунення недоліків позовної заяви
30 січня 2024 року м. Рівне №460/32/24
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Борискіна С.А. розглянувши в письмовому провадженні процесуальне питання, пов`язане з розглядом справи за позовом
доГоловного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, зобов`язання вчинення певних дій,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області, в якому просив:
-визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області № 732 від 11.10.2022 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності";
-визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Рівненській області № 205 о/с від 17.10.2022 "По особовому складу";
-поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Дубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області або на аналогiчнiй за обсягом та переліком функціональних завдань та обов`язків посаді в Головному управлінні Національної поліції в Рівненській області з 17.10.2022;
-зобов`язати Головне управління Національної поліції в Рівненській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, починаючи з 17.10.2022 по день винесення рішення по даній справі.
Ухвалою суду від 05.01.2024 позовну заяву залишено без руху та запропоновано позивачеві усунути недоліки позову шляхом подання до суду:
-належним чином оформленої позовної заяви, що відповідає вимогам п.2 ч.5 ст.160 КАС України (з примірником для відповідача);
-власного письмового підтвердження позивача про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;
-заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з позовом із обґрунтуванням поважності причин такого пропуску або ж доказів на підтвердження того, що строк звернення до суду позивачем не пропущено;
-належних доказів, що підтверджують дату направлення на адресу суду позовної заяви.
На виконання вимог вказаної ухвали суду, 25.01.2024 від позивача надійшла заява про усунення недоліків, до якої, зокрема, долучено заяву про поновлення строку звернення до суду.
Мотивуючи подану заяву, ОСОБА_1 зазначав, що строки звернення до суду ним не пропущені, оскільки про порушення своїх прав він фактично дізнався лише після отримання письмової відповіді ТУ ДБР у місті Хмельницький від 10.04.2023, в якій було повідомлено, що 05.01.2023 винесена постанова про закриття кримінального провадження щодо нього. Наголошував, що після отримання такої відповіді він невідкладно 10.04.2023 звернувся до суду з даним позовом.
Дослідивши подану заяву про поновлення строку звернення до суду, суд дійшов висновку, що наразі з такої неможливо достеменно встановити дотримання чи недотримання позивачем строку звернення до суду в межах спірних правовідносинах.
Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною 2 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно з ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.
Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений ч.5 ст.122 КАС України.
Разом з тим, у відповідності до вимог ч.5 ст.242 КАС України, судом при вирішенні питання дотримання строку звернення до суду в даних спірних правовідносинах враховуються правові висновки Верховного Суду, зокрема, наведені у його постанові від 30.11.2023 у справі №500/1224/23.
Так, положеннями ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" (далі - Дисциплінарний статут НП України) передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.
У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.
Верховний Суд у своїй постанові від 30.11.2023 у справі №500/1224/23 зазначив, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.
Отже, до правовідносин, які склались у цій справі, потрібно застосовувати положення абз.2 ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту НП України, який передбачає оскарження наказу про звільнення у 15-ти денний термін з дня ознайомлення з відповідним наказом.
Судом встановлено, що предметом спору в даній справі є наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області №732 від 11.10.2022 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності", яким позивачеві визначено вид дисциплінарного стягнення звільнення зі служби.
Також в межах спірних правовідносин ОСОБА_1 оскаржує наказ начальника Головного управління Національної поліції в Рівненській області № 205 о/с від 17.10.2022 "По особовому складу", яким позивача звільнено зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, та просить провести нарахування та виплату йому середнього заробітку за час вимушеного прогулу, починаючи з 17.10.2022.
Згідно з копією накладної "Pony express" №30-2208-9268 з даним позовом до суду позивач звернувся 10.04.2023.
Отже, позовну заяву до суду ОСОБА_1 подано з пропуском 15-денного строку, встановленого Дисциплінарним статутом НП України.
Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
Встановлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Інститут строків в адміністративному процесуальному праві сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює їхніх учасників добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їхнього завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Аналізуючи зміст ст.122 КАС України, очевидним є те, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.
Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Позивач, наголошуючи на тому, що про порушення своїх прав він дізнався лише після отримання письмової відповіді ТУ ДБР у місті Хмельницький від 10.04.2023, не зазначає про час, коли він фактично ознайомився зі спірними у справі наказами.
Частиною 2 статті 121 КАС України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
За таких обставин, суд вважає, що для забезпечення права позивача на звернення до суду йому слід продовжити строк на усунення недоліків позовної заяви.
Позивачу недоліки слід усунути шляхом подання до суду:
-доказів на підтвердження поважності причин пропуску 15-денного строку звернення до суду з даним позовом, що встановлений Дисциплінарним статутом Національної поліції України, або ж доказів на підтвердження того, що строк звернення до суду позивачем не пропущено, в тому числі: доказів на підтвердження дати ознайомлення позивача з оспорюваними у справі наказами та дати отримання позивачем його трудової книжки.
Керуючись ст.121, ст.248 КАС України, суд -
У Х В А Л И В :
Продовжити ОСОБА_1 процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви, встановлений ухвалою суду від 05.01.2024, шляхом надання суду: доказів на підтвердження поважності причин пропуску 15-денного строку звернення до суду з даним позовом, що встановлений Дисциплінарним статутом Національної поліції України, або ж доказів на підтвердження того, що строк звернення до суду позивачем не пропущено, в тому числі: доказів на підтвердження дати ознайомлення позивача з оспорюваними у справі наказами та дати отримання позивачем його трудової книжки.
Позивачу усунути недоліки позовної заяви протягом 5 днів з дня вручення ухвали про продовження процесуального строку.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя С.А. Борискін