Справа № 520/9392/23
Суддя: Рєзнікова С.С.
Дата ухвалення: 2024-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 р.Справа № 520/9392/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Рєзнікової С.С.,

Суддів: Бегунца А.О. , Мельнікової Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Реброва А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.06.2023, головуючий суддя І інстанції: Зінченко А.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 08.06.23 по справі № 520/9392/23

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві

до ОСОБА_1

про стягнення суми,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому просив суд:

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві загальну заборгованість в розмірі 14585,46 (чотирнадцять тисяч п`ятсот вісімдесят п`ять грн. 46 коп.), з якої: одноразова грошова допомога після контракту укладання першого контракту (18 календарних місяців) - 6942,27 грн.; надлишково використана щорічна відпустка (25 календарних днів) - 7643,19 грн.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено, що у зв`язку з звільненням зі служби відповідача до закінчення терміну першого контракту наявні підстави для відшкодування останнім заборгованості щодо надлишково виплачених коштів, яка не погашена у добровільному порядку.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 08.06.2023 позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві загальну заборгованість в розмірі 14585,46 (чотирнадцять тисяч п`ятсот вісімдесят п`ять грн. 46 коп.), з якої:

- одноразова грошова допомога після контракту укладання першого контракту (18 календарних місяців) - 6942,27 грн.;

- надлишково використана щорічна відпустка (25 календарних днів) - 7643,19 грн.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою позов залишити без розгляду, посилаючись на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Як свідчать матеріали справи, 25.11.2019 між Головним управлінням ДСНС України у м. Києві та ОСОБА_1 укладено перший контракт про проходження служби № 730/19 та відповідно до наказу (по особовому складу) Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві від 25.11.2019 № 796, з 25.11.2019 ОСОБА_1 призначено пожежним- рятувальником 7-ДПРЧ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві та присвоєно спеціальне звання "рядовий служби цивільного захисту".

Згідно з наказом (по особовому складу) Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві від 13.12.2019 №840, особам рядового та начальницького складу апарату та підпорядкованих підрозділів ГУ ДСНС України у м. Києві, які утримуються за рахунок коштів загального фонду держбюджету, та призначені у 2019 році наказано виплатити одноразову грошову допомогу після укладення першого контракту, забезпечення нарахування та виплати одноразової допомоги доручено управлінню економіки та фінансів Головного управління.

Відповідно до списку осіб рядового та начальницького складу ГУ ДСНС України у м. Києві для виплати одноразової грошової допомоги після укладення ними першого контракту в 2019 році, ОСОБА_1 нараховано грошову допомогу у сумі 14096,00 грн.

Згідно з наказом (по особовому складу) Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві від 26.03.2021 №227, за допущені невиходи на службу без поважних причин (прогули): у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту, згідно ст. ст. 58, 68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, п. 7 розд. І та п. п. 2,3 розд. XVI Інструкції № 623 відповідача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, у виді звільнення зі служби.

Наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (по особовому складу) від 05.04.2021 № 248, ОСОБА_1 звільнено зі служби та виключено з кадрів ДСНС України у запас збройних сил України за пунктами 11, 12, 56, 173 та п. п. 6 п. 176 (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу), з постановкою на військовий облік. Утримано виплачену одноразову грошову допомогу після укладання першого контракту за 18 (вісімнадцять) календарних місяці. Відраховано кошти за надлишково використану щорічну відпустку за поточний рік (25 календарних днів).

Відповідно до попередження від 29.12.2021, складеного позивачем, з метою врегулювання спору в досудовому порядку, ОСОБА_1 запропоновано сплатити суму заборгованості перед Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві у сумі 14585,46, з яких 6942,27 грн. за 18 календарних місяців першого контракту та 7643,19 за перевикористану щорічну основну відпустку (25 календарних днів).

Враховуючи, що відповідачем не сплачено заборгованість щодо надлишково виплачених коштів, у зв`язку з звільненням зі служби до закінчення терміну першого контракту у добровільному порядку, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Приймаючи рішення по суті позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що позивачем дотримано строк звернення до суду з вказаним позовом.

Колегія суддів не погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 101 Кодексу цивільного захисту, служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 103 Кодексу цивільного захисту, контракт припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту, у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового чи начальницького складу.

Відповідно до ч. 26 Кодексу цивільного захисту, у разі звільнення із служби осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту до закінчення календарного року, за який такі особи використали щорічну основну відпустку, крім осіб, які звільняються із служби за віком, станом здоров`я, у зв`язку з прямим підпорядкуванням близькій особі або у зв`язку із скороченням штату чи проведенням організаційних заходів, на підставі наказу керівника (начальника) органу та підрозділу цивільного захисту проводиться відрахування з грошового забезпечення за дні відпустки, використані в рахунок тієї частини календарного року, що залишилася після звільнення відповідних осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 20.07.2018 №623 затверджено Інструкцію про порядок виплати грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги при звільненні особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (надалі - Інструкція №623).

Відповідно до п. 1 розділу XХVІ Інструкції №623, особам рядового і начальницького складу після укладання керівником органу управління (підрозділу) з ними першого контракту та вступу до виконання обов`язків за посадою, на яку вони призначені, виплачується одноразова грошова допомога в таких розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого законом на 01 січня календарного року, зокрема, особам рядового складу - вісім.

Згідно з п. 4 розділу XХVІ Інструкції №623, у разі звільнення особи рядового чи начальницького складу служби цивільного захисту зі служби до закінчення терміну першого контракту (крім звільнених за віком, станом здоров`я, через систематичне невиконання умов контракту керівником відповідного органу управління (підрозділу) та у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням організаційних заходів) проводиться утримання виплаченої одноразової грошової допомоги після укладання першого контракту в сумі, обчисленій у повних календарних місяцях пропорційно часу, який залишився до закінчення дії контракту.

Судовим розглядом встановлено, що у червні 2022 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулось до Машівського районного суду Полтавської області з цивільним позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості щодо надлишково виплачених коштів.

Ухвалою Машівського районного суду Полтавської області від 10.08.2022 провадження у цивільній справі № 948/285/22 закрито у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

У вказаній ухвалі суд першої інстанції роз`яснив позивачу, що він має право звернутися до суду з вказаним позовом у порядку адміністративного судочинства.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 14.12.2022 по справі №948/285/22 апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві залишено без задоволення.

Ухвалу Машівського районного суду Полтавської області від 10.08.2022 залишено без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 384 ЦПК України, постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Постановою Верховного Суду від 24.03.2023 по справі №948/285/22 касаційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві залишено без задоволення.

Ухвалу Машівського районного суду Полтавської області від 10.08.2022 та постанову Полтавського апеляційного суду від 14.12.2022 залишено без змін.

Як свідчать матеріали справи, з адміністративним позовом Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення сум звернувся 26.04.2023, через систему "Електронний суд".

Відповідно до ч. 4 ст. 5 КАС України, суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

згідно з п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Положеннями статті 122 КАС України врегульовано строк звернення до адміністративного суду.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Згідно з ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вже вище зазначалось, відповідно до наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (по особовому складу) від 05.04.2021 № 248, ОСОБА_1 звільнено зі служби та виключено з кадрів ДСНС України у запас збройних сил України за пунктами 11, 12, 56, 173 та п. п. 6 п. 176 (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу).

З адміністративним позовом Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення сум звернувся 26.04.2023, через систему "Електронний суд".

Тобто, позивачем пропущено тримісячний строк, визначений ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до суду з вказаним позовом.

Надаючи оцінку доводам відзиву на апеляційну скаргу стосовно звернення до суду з позовом про стягнення сум в порядку цивільного судочинства, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому пропуск строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для залишення позову без розгляду, оскільки процесуальним законодавством передбачено можливість визнання судом причини пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається та вирішується в порядку, встановленому КАС України.

Поважними причинами пропуску строків звернення до суду необхідно розуміти обставини, які є об`єктивно непереборними, та не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Водночас на законодавчому рівні не регламентується, які причини є поважними, а які - ні. Питання щодо визначення поважності підстав пропуску строку звернення до суду залишається на розсуд суду.

Отже законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Обставини, на які посилається позивач, а саме звернення до суду з позовом в порядку цивільного судочинства, не є поважними причинами пропуску строку звернення до суду з позовом у цій справі, з урахуванням наступного.

Судовим розглядом встановлено, що з позовом до суду в порядку цивільного судочинства позивач звернувся у червні 2022 року та ухвалою Машівського районного суду Полтавської області від 10.08.2022 провадження у цивільній справі № 948/285/22 закрито у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства

Колегія суддів зазначає, що позивач за результатами апеляційного перегляду ухвали Машівського районного суду Полтавської області від 10.08.2022 у цивільній справі № 948/285/22, з набранням 14.12.2022 законної сили постанови Полтавського апеляційного суду від 14.12.2022 по справі №948/285/22 не був позбавлений права звернення до суду з відповідним позовом до ОСОБА_1 про стягнення сум в порядку адміністративного судочинства.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 377 ЦПК України, у разі закриття судом апеляційної інстанції провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 255 цього Кодексу суд за заявою позивача в порядку письмового провадження постановляє ухвалу про передачу справи до суду першої інстанції, до юрисдикції якого віднесено розгляд такої справи, крім випадків об`єднання в одне провадження кількох вимог, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства. У разі наявності підстав для підсудності справи за вибором позивача у його заяві має бути зазначено лише один суд, до підсудності якого відноситься вирішення спору

Матеріали справи не містять доказів звернення позивача до Верховного Суду після ухвалення постанови від 24.03.2023 по справі №948/285/22 з заявою/клопотанням в порядку ч. 4 ст. 377ЦПК України про передачу справи до суду першої інстанції, до юрисдикції якого віднесено розгляд такої справи, тобто до Харківського окружного адміністративного суду.

Таким чином доводи позивача стосовно дотримання останнім строку звернення до суду з вказаним позовом є необґрунтованими та спростовуються встановленими по справі обставинами.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відтак, оскільки в матеріалах справи відсутні належні докази, що свідчили б про наявність об`єктивних, непереборних обставин неможливості своєчасного звернення до суду з вказаним позовом, колегія суддів дійшла висновку, що строк звернення з цим позовом позивачем пропущений без наявності на те поважних причин.

Пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України передбачено, що суд залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи вищенаведене, оскільки в ході розгляду справи в суді апеляційної інстанції, встановлено пропуск позивачем тримісячного строку звернення до суду, який передбачений ч. 2 ст. 122 КАС України та підстави для поновлення такого строку позивачем не наведено, а судом не встановлено, колегія суддів дійшла висновку, що адміністративний позов належить залишити без розгляду.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 КАС України, судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції допустив вищенаведені порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, внаслідок чого рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.06.2023 підлягає скасуванню з залишенням адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві без розгляду.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 319, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.06.2023 по справі №520/9392/23 скасувати.

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення суми залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя С.С. Рєзнікова
Судді А.О. Бегунц Л.В. Мельнікова
Повний текст постанови складено 29.01.2024 року