Справа № 420/2675/24
Суддя: Радчук А.А.
Дата ухвалення: 2024-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2675/24
УХВАЛА

29 січня 2024 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Радчук А.А., вивчивши матеріали позовної заяви фермерського господарства «Соболь-Агро» до Головного управління ДПС в Одеській області, ДПС України, про визнання протиправним рішенням та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов фермерського господарства «Соболь-Агро» до Головного управління ДПС в Одеській області, ДПС України, в якому позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі накладних або відмову в такій реєстрації № 7543360/34697748 від 01.11.2022 року.

зобов`язати Державну податкову службу України (04053, м. Київ, Львівська пл., 8, ) зареєструвати податкову накладну № 8 від 24.09.2022 року.

Згідно п.п. ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно із ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Розглянувши зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів, суддя встановив наявність підстав для залишення позову без руху, оскільки позов поданий із порушенням вимог встановлених ст. ст.. 160, 161 КАС України.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Так, позивач оскаржує рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 7543360/34697748 від 01.11.2022 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 8 від 24.09.2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Разом з цим суд зазначає, що позивач скористався досудовим порядком врегулювання спору, звернувшись зі скаргою до ДПС України, за результатом розгляду якої було прийнято рішення № 714812 від 17.11.2022 року, яким було залишено без змін рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної накладної № 8 від 24.09.2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Таким чином, вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення до суду, необхідно застосовувати ч. 4 ст. 122 КАС України

До суду з даним позовом позивач звернувся 24.01.2024 року.

Таким чином, оскільки позивач оскаржує рішення № 7543360/34697748 від 01.11.2022 року, при цьому, скориставшись досудовим порядком вирішення спору, відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України, позивачем пропущено тримісячний строк на звернення до суду з даним позовом.

У прохальній частині адміністративного позову позивач просить суд поновити фермерському господарству «СОБОЛЬ-АГРО» пропущений строк звернення до адміністративного суду.

Так, в якості підстав поновлення пропущеного строку звернення до суду, у позовній заяві позивач посилається на введений в Україні з 24.02.2022 року воєнний стан, на п.п.69.9. п.69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України (для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на ДПС) та на відсутність, відповідно до штатного розпису Позивача від 26.09.2022 року, юриста та/або особи яка має юридичну освіту та юридично обізнана.

Проаналізувавши вищенаведені доводи позивача, суд не вбачає підстав для поновлення позивачу пропущеного строку звернення до суду із даним позовом.

Суд зазначає, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Питання ж поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оціночні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час спливу строків звернення до суду.

Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо об`єктивно йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив через можливі власні недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до свого права на звернення до суду.

Зазначена позиція суду також узгоджується із практикою Європейського Суду з прав людини, яка відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права та свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, рішення "Девеер проти Бельгії", "Голдер проти Сполученого Королівства").

Щодо введення воєнного стану, як підстави пропуску позивачем строку звернення до суду з даним позовом, суд зазначає таке.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 з 5:30 24 лютого 2022 року введений воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації.

Станом на момент звернення до суду з даним позовом дія воєнного стану продовжується.

Між тим, Верховний Суд неодноразово наголошував, що сам факт запровадження воєнного стану в Україні без обґрунтування неможливості вчинити процесуальну дію у встановлені строки, не може вважатися поважною причиною для безумовного поновлення цих строків (ухвала КАС ВС від 10.03.2023 року у справі №540/1285/22).

Суд зазначає, що позивачем не наведено конкретних причин неможливості звернення до суду вчасно через запровадження воєнного стану.

Суд також не приймає посилання позивача на відсутність у його штаті юридично обізнаної людини.

Відповідно до ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Отже, посилання позивача на те, що посадові особи ФГ «Соболь-Агро» не володіють спеціальними знаннями в області права, під час здійснення господарської діяльності та у взаємовідносинах з контролюючими органами керуються переважно нормами ПК України, не поінформовані про практику Верховного Суду з цього питання та що норми КАС України з приводу строків оскарження рішень контролюючих органів йдуть врозріз з нормами ПК України, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду з позовом.

При цьому, суд звертає увагу, що після прийняття оскаржуваного рішення минуло більше року, протягом якого позивачем не вчинялись дії для поновлення порушеного права, оскільки ордер на надання правничої допомоги позивачу адвокатом Черненко В.О., складений лише 21.01.2024 року.

Також суд відхиляє посилання позивача на п.п.69.9 п.69 підрозділу 10 Перехідних положень ПК України, оскільки цей підпункт містить виключення, у тому числі щодо відсутності зупинення перебігу строків подання та розгляду скарг на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН.

Крім того, відповідно змін, внесених згідно із Законом № 3219-IX від 30.06.2023, перебіг таких строків зупинявся до 01.08.2023 року.

Причини пропуску строку, наведені у клопотанні, суд оцінює як загальні, не пов`язані з конкретними обставинами, що стосуються саме позивача та свідчать про непереборний характер таких обставин в контексті можливості подати позовну заяву у встановлений законом строк.

Отже, підстави, що спричинили пропущення ФГ «Соболь-Агро» строк для подачі позовної заяви про скасування рішення Комісії Головного управління ДПС в Одеській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі накладних або відмову в такій реєстрації № 7543360/34697748 від 01.11.2022 року, суд визнає неповажними, а у задоволенні клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду суд відмовляє.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, оскільки позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду із зазначеним позовом, а підстави про поновлення строку звернення до суду суддя визнав неповажними, суддя зазначає про необхідність надання заяви про поновлення строку для звернення до суду із зазначеними вимогами та доказів поважності причин його пропуску.

При цьому суддя вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що, відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Керуючись ст.ст. 122ё160, 161, 169 КАС України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов фермерського господарства «Соболь-Агро» до Головного управління ДПС в Одеській області, ДПС України, про визнання протиправним рішенням та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою та повідомити про необхідність усунути недоліки позовної заяви в десятиденний строк з моменту отримання вказаної ухвали та роз`яснити, що в іншому випадку в строки, передбачені ч. 5 ст. 169 КАС України, позов буде повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.А. Радчук