Справа № 520/26611/23
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2024-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

18 січня 2024 р. Справа № 520/26611/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Супруна Ю.О.,

при секретарі судового засідання - Шаркової А.В.,

за участю:

представників позивача - Шох К.А., Нещенко С.О.,

представника відповідача - Лисенка М.В.,

розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю КОМПАНІЯ «ДОБРОБУД-СЕРВІС» (площа Ростовцева, буд. 24, кв. 24, м. Балаклія, Харківська область, 64207, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код в ЄДРПОУ ВП: 43983495) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС (надалі за текстом - ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС, позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (надалі за текстом - ГУ ДПС у Харківській області, відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області від 20.07.2023 № 0/21866/0408.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірне податкове повідомлення-рішення про застосування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних прийнято всупереч положенням пункту 90 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України (надалі за текстом -ПК України), згідно з яким штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом дії воєнного стану в Україні, встановлюється у розмірі:

- 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів", а тому воно є протиправним та таким, що підлягає безумовному скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 27.09.2023 вказаний адміністративний позов залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків. У передбачений ухвалою строк недоліки позовної заяви були усунуті.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05.10.2023 відкрито провадження в адміністративній справі №520/26611/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Через підсистему «Електронний суд» системи ЄСІТС до Харківського окружного адміністративного суду 01.11.2023 від позивача надійшло клопотання про долучення доказів - сертифікату Полтавської регіональної ТПП про засвідчення форс-мажорних обставин №5300-23-4324 від 27.10.2023 року. Даний доказ підтверджує факт настання для Позивача форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) та унеможливлювало вчасно виконувати свій податковий обов`язок.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.11.2023 здійснено заміну відповідача у справі №520/26611/23 з Головного управління ДПС у Харківській області () на Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (код в ЄДРПОУ ВП: 43983495).

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду від представника відповідача 07.11.2023 надійшов відзив на адміністративний позов, згідно зі змістом якого податковий орган просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на відповідність положенням законодавства України прийнятого податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області від 20.07.2023 № 0/21866/0408. Серед іншого зазначено, що штрафи у розмірах, встановлених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, застосовуються у разі порушення платником податку передбачених пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX Кодексу граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН із датою складанні, починаючи з 16 січня 2023 року, а отже до ПН/РК виписаних до 16.01.2023 застосовуються норми ПК України в редакції чинній до 08.02.2023.

Від позивача до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 13.11.2023, через підсистему «Електронний суд» системи ЄСІТС до Харківського окружного адміністративного суду, надійшла відповідь на відзив, в якій позивач зазначив про безпідставність позиції відповідача та необґрунтованість рішення суб`єкта владних повноважень. Крім того зазначив, що згідно з п. 11 підрозд. 10 розд. ХХ ПК України штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються в розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм п. 7 підрозд. 10 розд. ХХ ПК України). Тому контролюючий орган на момент прийняття податкового повідомлення рішення від 20.07.2023 № 0/21866/0408 мав застосувати саме п. 90 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, однак застосував штрафні санкції відповідно до застарілої норми, а отже розмір грошового зобов`язання має бути перерахованим.

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду від представника відповідача 22.11.2023 надійшли пояснення, згідно зі змістом яких ГУ ДПС у Харківській області вказує, що форс-мажор розглядається як обставина непереборної сили, запобігти якій зобов`язана сторона не має змоги. Відповідач вказує, що сертифікат Торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатись беззаперечним доказом про їх існування, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами.

Від позивача через підсистему «Електронний суд» до Харківського окружного адміністративного суду 29.11.2023 надійшли заперечення на пояснення відповідача від 21.11.2023. Згідно зі змістом яких позивач зазначає, що доводи, на які посилається податковий орган у своїх поясненнях, повністю не відповідають дійсності та суперечать один одному, а сертифікат ТПП поданий позивачем належним чином, в порядку, встановленому КАС України.

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 29.11.2023 від позивача через підсистему «Електронний суд» надійшли додаткові пояснення, згідно зі змістом яких позивач вказує про обґрунтованість застосування норми Перехідних положень ПК України та про те, що контролюючий орган на момент прийняття податкового повідомлення-рішення від 20.07.2023 № 0/21866/0408 мав застосувати саме п. 90 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, однак застосував штрафні санкції відповідно до застарілої норми, а отже розмір грошового зобов`язання має бути перерахованим.

В зв`язку із здійсненням діяльності Харківським окружним адміністративним судом з відправлення правосуддя в умовах ведення бойових дій на території Харківської міської територіальної громади, яка віднесена до переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточені (блокуванні) згідно Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 25.04.2022 № 75 (із змінами), розгляд справи було відтерміновано.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС є юридичною особою, зареєстрованою у встановленому законодавством порядку в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Юридичною адресою позивача є: 64207, Харківська обл., м. Балаклія, пл. Ростовцева, буд. 24, кв. 24.

Позивач перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Харківській області, є платником податку на додану вартість та обліковується в Реєстрі платників ПДВ.

Основний вид діяльності підприємства - складське господарство (код згідно з КВЕД 52.10).

Діяльність за зазначеним кодом згідно з КВЕД є постійною, регулярною і впливає на фінансовий результат.

ГУ ДПС у Харківській області було прийнято податкове повідомлення-рішення від 20.07.2023 № 0/21866/0408, яким встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних за звітний період червень, липень, серпень, вересень, грудень 2022 року, на підставі чого ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС за затримку реєстрації податкових накладних нараховано штраф у сумі 3724136 гривень 56 копійок (три мільйони сімсот двадцять чотири тисячі сто тридцять шість гривень п`ятдесят шість копійок).

Вважаючи складення відповідачем податкового повідомлення-рішення від 20.07.2023 року № 0/21866/0408 та застосування штрафних санкцій до платника податків незаконним, необґрунтованим, безпідставним ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з даним позовом за захистом порушених прав.

За фактом першої події, керуючись ст. 201 ПК України, по факту отримання коштів від контрагентів, позивач складав податкові накладні, які направлялися до ЄРПН на реєстрацію.

Для реєстрації податкових накладних № 1 від 30.06.2022, № 2 від 30.06.2022, було встановлено граничний термін - 15.07.2022, для реєстрації податкових накладних № 1 від 31.07.2022, № 4 від 31.07.2022 - 15.08.2022.

Відповідно до протоколів перевірки, податкові накладні було подано: ПН № 2 від 30.06.2022, подано на реєстрацію 15.07.2022 о 19:55; ПН № 1 від 30.06.2022, подано на реєстрацію 15.07.2022 о 19:24; ПН № 4 від 31.07.2022, подано на реєстрацію 15.08.2022 о 19:33; ПН № 1 від 31.07.2022, подано на реєстрацію 15.08.2022 о 19:33.

Позивач зазначає, що вищевказані податкові накладні було подано на реєстрацію у робочий день у період часу з 08.00 год. до 20.00 год., у відповідності до положень законодавства щодо визначення операційного дня. Фактично подані вчасно податкові накладні зареєстровані Відповідачем з порушенням граничного строку подання податкових накладних.

Що стосується податкових накладних № 3 від 31.07.2022, № 6 від 31.07.2022, відносно них було встановлено граничний термін - 15.08.2022.

Відповідно до протоколів перевірки вищезазначених податкових накладних було подано на реєстрацію, про що свідчить позначка очікується доставка: ПН № 3 від 31.07.2022, подано на реєстрацію 15.08.2022 о 20:38; ПН № 6 від 31.07.2022, подано на реєстрацію 16.08.2022 о 11:24, платником податку було подано вищевказані податкові накладні на реєстрацію після закінчення граничного строку. Відповідні податкові накладні було зареєстровано контролюючим органом 16.08.2022 р., тобто наявна затримка реєстрації податкових накладних на 1 день.

Відповідно до інформації про повітряні тривоги та інші загрози в Україні, що відображається на веб-сторінці Мапи тривог України (посилання - https://alerts.in.ua/), на граничну дату подання податкових накладних № 3 від 31.07.2022 та № 6 від 31.07.2022, а саме - 15.08.2022 на території Харківської області було оголошено повітряні тривоги, а також були наявні ракетні обстріли, а саме: 5 повітряних тривог, загальною тривалістю 02 год. 07 хв. та 3 ракетні обстріли.

Так, 15.08.2022 позивач о 19:33 встиг надіслати на реєстрацію податкову накладну № 1 від 31.07.2022 та податкову накладну № 4 від 31.07.2022, однак у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги, а також регулярними та непередбачуваними обстрілами території Харківської міської територіальної громади, з метою збереження власного життя та здоров?я, керівник позивача був вимушений перебувати в укритті протягом часу, що залишився для реєстрації податкових накладних № 3 від 31.07.2022 р., № 6 від 31.07.2022.

У зв`язку наявною ситуацією, Позивач не мав змоги подати податкові накладні № 3 від 31.07.2022 р., № 6 від 31.07.2022 р. на реєстрацію у встановлений законодавством граничний термін з поважних та незалежних від нього причин.

Позивачем зазначено, що податкову накладну № 3 від 30.06.2022 було подано на реєстрацію 15.02.2023, в той час як граничний строк для подання її на реєстрацію було встановлено 15.07.2022, тобто наявна затримка реєстрації цієї податкової накладної на 215 днів.

В ході розгляду справи судом встановлено, що позивачем було помилково сплачено кошти у розмірі 2330000,00 грн. не на рахунок СЕА ПДВ, а на інший бюджетний рахунок ПДВ, що підтверджується банківською випискою за період з 15.07.2022 по 29.07.2022 та платіжним дорученням № 1225 від 29.07.2022.

Окреслена обставина не заперечувалась в ході розгляду справи з боку уповноваженого представника податкового органу.

На підставі вищезазначеного, позивачем було подано до контролюючого органу три заяви про повернення помилково сплачених сум грошових зобов`язань у розмірі 2330000,00 грн..

Однак, кошти у розмірі 2330000,00 грн. були повернуті лише 08.03.2023 р., що підтверджується платіжною інструкцією № 111920956 від 08.03.2023 та банківською випискою за період з 09.02.2023 по 10.03.2023.

Таким чином, у зв`язку з тим, що контролюючим органом кошти у розмірі 2330000,00 грн. були повернуті лише 08.03.2023, у ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС була відсутня можливість зареєструвати податкову накладну в коротший строк.

Стосовно податкових накладних № 2 від 31.07.2022, № 5 від 31.07.2022 позивач зазначає, що ним було подано на реєстрацію 15.09.2022, в той час як граничний строк для подання їх на реєстрацію було встановлено 15.08.2022., тобто наявна затримка реєстрації податкових накладних на 31 день.

Позивач вказує, що затримка в реєстрації вищевказаних податкових накладних відбулась у зв`язку з тим, що контрагентом не повідомлено про перехід на спрощену систему оподаткування зі ставкою 2 %, у зв`язку з чим ним не було зареєстровано відповідні податкові накладні та не надано ліміт, на який розраховував позивач.

Дане твердження аргументується тим, що суб`єктам господарювання, які обирають третю групу єдиного податку за ставкою 2% доходу, на час переходу на спрощену систему оподаткування перебуватимуть у статусі платника ПДВ, реєстрація платника ПДВ не анулюється, а є призупиненою на період перебування такого суб`єкта господарювання на третій групі єдиного податку за ставкою 2 відсотки доходу.

Оскільки у суб`єкта господарювання на третій групі єдиного податку за ставкою 2% доходу відсутні об`єкти оподаткування податком на додану вартість та з врахуванням пунктів 9.5 підрозділу 8 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України і п. 49.2 розділу ІІ Кодексу у такого суб`єкта господарювання відсутній обов`язок щодо нарахування, сплати та подання податкової звітності з податку на додану вартість з операцій з ввезення та з постачання товарів, робіт та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, та які здійснені в період перебування на такій спрощеній системі оподаткування.

Платники ПДВ позбавляються права на складання податкових накладних та розрахунків коригування до них за операціями, що здійснені в період перебування такого суб`єкта господарювання на третій групі єдиного податку за ставкою 2 % доходу.

Реєстрація суб`єкта господарювання платником єдиного податку за ставкою 2 відсотків доходу здійснюється шляхом внесення змін до Реєстру платників єдиного податку. Контрагентом не було повідомлено Позивача про перехід на спрощену систему оподаткування зі ставкою 2 %.

Позивач наголошує, що платник податків не має бути обізнаний про поведінку контрагента та їхні дії не мають бути злагоджені.

Дане твердження викладено у висновках Верховного Суду у постановах від 21 квітня 2021 року у справі № 815/2417/16, від 30 червня 2021 року у справі № 804/1267/16, від 11 листопада 2020 року у справі № 320/1147/19, від 24 листопада 2020 року у справі № 813/3034/15. Принцип індивідуальної відповідальності платника податків, також доктринально закріплений у судовій практиці Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), зокрема у справах «Бізнес Супорт Центр проти Болгарії», «Булвес АД проти Болгарії», «Інтерсплав проти України», визначивши, що платник податків не може нести відповідальність за зловживання свого контрагента. Рішенням ЄСПЛ у справі Інтерсплав проти України визначено, що платник податків не може відповідати за зловживання свого контрагента за відсутності будь-яких ознак, які б вказували на те, що такий платник був безпосередньо залучений до таких зловживань.

Стосовно затримки реєстрації решти податкових накладних зазначається наступне.

Юридичною та фактичною адресою Позивача, за якою проводиться господарська діяльність є 64207, Харківська обл., м. Балаклія, площа Ростовцева, буд. 24, кв. 24.

Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, що затверджений наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 309 від 22.12.2022 (зі змінами), місто Балаклія, Балаклійської міської територіальної громади входить до переліку територій активних бойових дій у період з 24.02.2022 по 02.03.2022, а з 02.03.2022 по 11.09.2022 - місто Балаклія є тимчасово окупованою Російською Федерацією територією, і лише з 11.09.2022 і по теперішній час - територією можливих бойових дій.

Перебування м. Балаклія до 11.09.2022 під окупацією, також підтверджується листом Балаклійської міської військової адміністрації Ізюмського району Харківської області від 15.09.2023 р. № 04-08/3383.

У зв`язку з цим, за фактом порушення законів та звичаїв війни військовослужбовцями підрозділів збройних сил чи інших відомств Російської Федерації, що полягали у здійсненні обстрілів з невстановленого виду озброєння та снарядами невстановленого калібру по території населеного пункту м. Балаклія, було порушене загальне кримінальне провадження № 0002872 від 13.09.2022, за ч. 1 ст. 438 КК України, що підтверджується витягом з ЄРДР від 13.09.2022.

Окрім цього, порушене кримінальне провадження № 0000093 від 09.02.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України по факту, що у період часу з 24.02.2022 по 08.09.2022, у період дії воєнного стану, не встановлена особа вчинила крадіжку майна з підприємства ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС, чим спричинила матеріальну шкоду, що підтверджується витягом з ЄРДР від 10.02.2023.

Листом Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 засвідчено наступне: Торгово-промислова палата України (надалі за текстом - ТПП України) на підставі ст.ст. 14, 14№ Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» від 02.12.1997 № 671/97-ВР, Статуту ТПП України, цим засвідчує форс мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Враховуючи це, ТПП України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

З вищенаведеного вбачається, що введення воєнного стану на території України в цілому є форс-мажорною обставиною.

ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС 01.11.2023 подано заяву про долучення доказу до матеріалів справи - сертифікату Полтавської регіональної ТПП про засвідчення форс-мажорних обставин №5300-23-4324 від 27.10.2023, який підтверджує факт настання для ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС форс-мажорних обставин, що виникло внаслідок окупації м. Балаклія, та унеможливлювало вчасно виконувати свій податковий обов`язок.

Відповідач не погоджувався з даним доказом, у зв`язку з чим він подав пояснення від 21.11.2023 р., на які Позивачем було подано заперечення.

Судом встановлено, що ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС задля уникнення порушень та нарахування штрафних санкцій він свої податкові зобов`язання включив до податкових декларацій з податку на додану вартість за період червень 2022 року - грудень 2022 року, що підтверджується податковими деклараціями з податку на додану вартість з додатком № 1.

Вищевказаний факт свідчить про добросовісність ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС, як платника податків, який, незважаючи на окупацію основних засобів та ведення активних бойових дій на території Харківської області, все одно знаходив можливість своєчасно виконувати податкові зобов`язання та не допускав ухилення від їх виконання, протилежного з боку податного органу в ході розгляду справи не доведено, а судом не встановлено.

Як вбачається з податкового повідомлення-рішення від 20.07.2023 № 0/21866/0408, контролюючим органом на підставі акту перевірки № 18897/20-40-04-08-03/35462623 від 14.06.2023 за звітний період червень, липень, серпень, вересень, грудень 2022 встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних, на підставі чого до Позивача за затримку реєстрації податкових накладних було застосовано штраф у сумі 3724136 гривень 56 копійок (три мільйони сімсот двадцять чотири тисячі сто тридцять шість гривень п`ятдесят шість копійок).

В ході розгляду справи з боку податкового органу документально не підтверджено про повідомлення ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС про факт проведення перевірки та отримання акту перевірки, що позбавило позивача можливості надання пояснень з цього приводу.

Під час прийняття податкового повідомлення-рішення податковий орган керувався положеннями ПК України щодо порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних, визначених ст. 201 та п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України, у той час як мав застосовувати п. 90 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

Згідно з пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПК України передбачено, що за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01.03.2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого КМ України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби, штрафні санкції не застосовуються.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 № 1236 Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 строк дії карантину продовжено до 30.06.2023.

Таким чином ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС, як платник податків, під час реєстрації спірних податкових накладних, в деяких випадках з порушенням граничного строку, розраховував на дію вищевказаної норми та звільнення від фінансової відповідальності, що регламентується наступним.

Крім цього, згідно з п. 4.1.4. ст. 4 ПК України, презумпція правомірності рішень платника податку в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

Також п. 56.21. ст. 56 ПК України визначено, що у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

З вищенаведеного вбачається, що карантинні норми також є правомірною підставою для звільнення ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС від фінансово відповідальності, визначеної рішенням податкового органу.

По суті позовних вимог суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI.

За приписами п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до абзацу пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних (абзац 13 пункту 201.10 статті 201 ПК України).

У відповідності до абз.3 п. 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМ України від 29.12.2010 № 1246 вказано, що операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин.

Відповідно до пунктів 12, 13, 14 цього Порядку, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (надалі за текстом - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

З вищенаведеного вбачається, що питання надсилання (подання) на реєстрацію ПН до ЄРПН регулюється спеціальним нормативно правовим актом, до якого відсилає ПК України, а саме Порядком № 1246, яким встановлено операційний день, який триває в робочі дні з 8.00 год. до 20.00 год., тому реєстрація податкових накладних, надісланих в час операційного дня, мають бути зареєстровані саме цього дня.

Відповідач зазначає, що пунктом 69.18 підрозд. 10 розд. XX Перехідні положення ПК України, яким встановлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години.

Суд не бере до уваги посилання відповідача на пункт 69.18 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України, яким встановлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години.

Вказана норма закону не може застосовуватись до спірних відносин, оскільки вона безпосередньо не регулює питання реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

Пунктом 69.18. підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України не змінюється тривалість операційного дня, встановлена Порядком № 1246 для реєстрації податкових накладних.

Вказаним пунктом встановлюється строк виключно для приймання електронних документів від платників податків контролюючим органом і у ньому не йде мова про операційний день та/або податкові накладні.

Питання надсилання (подання) на реєстрацію ПН до ЄРПН регулюється спеціальним нормативно правовим актом до якого відсилає ПК України, а саме Порядком № 1246, яким встановлено для подання (надсилання) платником на реєстрацію такого електронного документа як податкова накладна спеціальний час - операційний день, який триває в робочі дні з 8:00 до 20:00 год., тому приймання від платників податку податкових накладних повинно здійснюватись саме протягом операційного дня, який триває в робочі дні з 8:00 до 20:00 год..

Судом зазначає, що позивач не несе відповідальність за надходження/опрацювання на технічному рівні податкових накладних до контролюючого органу, оскільки на нього покладений лише обов`язок щодо їх надсилання до ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем.

З наведеного вбачається, що ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС належно виконано першу дію, що залежить виключно від нього, а саме - надання податкових накладних на реєстрацію в ЄРПН.

В свою чергу, Відповідач неналежно та невчасно виконав другу дію - прийняття таких податкових накладних на реєстрацію до ЄРПН, що не є та не має бути сферою відповідальності ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС, а тим більше підставою для застосування до нього фінансових штрафних санкцій.

Згідно з пп. 4.1.4. п. 4.1. ст. 4 ПК України визначає - презумпція правомірності рішень платника податку в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду в постанові від 10.02.2021 року по справі № 380/671/20 виклав правову позицію: Відповідно до якої презумпція правомірності рішень платника податків застосовується, коли норми податкового права прямо чи внаслідок їх тлумачення, а також у своїй сукупності не є однозначними та допускають множинне трактування повноважень на користь як платника податків, так і контролюючого органу. Презумпція сформульована як принцип у статті 4 ПК України (пункт 4.1.4). Саме таким чином встановлено найвищий ступінь її імперативності. Крім того, презумпція також закріплена як спеціальна норма у пункті 56.21 статті 56 ПК України саме для цього виду правовідносин, що означає безумовне її врахування при вирішенні спорів, що регулюються зазначеною статтею. Сама юридична конструкція норми пункту 56.21 статті 56 ПК України дає підстави стверджувати, що презумпція застосовна не лише у ситуації прямої суперечності норм, але й у будь-якій іншій ситуації невизначеності в процесі правозастосування. Для її застосування необхідно і достатньо виявлення двох або більше альтернативних варіантів правомірної поведінки, обравши найвигідніший для себе з яких платник має почуватися захищеним від можливих негативних наслідків як з боку контролюючого органу, так і суду. Більше того, наведеною нормою охоплюються не лише очікування платника, запровадженням у податковому законодавстві цієї презумпції як принципу (основної засади) накладається відповідний таким очікуванням обов`язок вибору визначеного нею варіанту поведінки і контролюючим органом, і судом. При цьому тягар доведення хибності (відсутності правових підстав) обраного платником варіанту поведінки покладається законом на контролюючий орган.

Тож, судом встановлено, що позивач мав право та правомочність керуватися положеннями законодавства щодо тривалості операційного дня, що триває в робочі дні з 8.00 год. до 20.00 год..

Стосовно твердження позивача щодо повернення відповідачем коштів у розмірі 2330000,00 грн. судом встановлено наступне.

Помилково або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику, що передбачено ст. 43 ПК України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

Обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання та пені є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які повертаються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу) протягом 1095 днів.

За умовами п. 43.4. ст. 43 ПК України, платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на рахунок платника податків у банку, небанківському надавачу платіжних послуг; на єдиний рахунок (у разі його використання); на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, небанківському надавачу платіжних послуг.

Згідно з п. 43.5. ст. 43 ПК України, контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення належних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку та подає його для виконання до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку.

З наведеного вбачається, що позивачем було подано заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені в строк та відповідно до вимог, що встановлені вищезазначеними нормами.

Судом встановлено, що порушення податковим органом вищевказаних норм стало підставою для порушення позивачем строків для реєстрації вищевказаної податкової накладної № 3 від 30.06.2022.

Згідно з п. 112.8 ст. 112 ПК України обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, визначають наступні: вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок незаконних рішень, дій або бездіяльності контролюючих органів.

На підставі вищевикладеного, ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС звільняється від фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення, що полягає у несвоєчасній реєстрації податкової накладної № 3 від 30.06.2022, у зв`язку з триваючою бездіяльністю податкового органу, що полягало у довготривалому неповерненню коштів у розмірі 2330000,00 грн., що були помилково перераховані ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС на інший бюджетний рахунок.

З приводу сертифікату Полтавської регіональної ТПП про засвідчення форс-мажорних обставин №5300-23-4324 від 27.10.2023 року суд встановив наступне.

Сертифікат ТПП поданий ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС належним чином, в порядку, встановленому КАС України, є письмовим доказом, в розумінні ст. 94 КАС України.

У відповідності до п. 112.1 ст. 112 ПК України особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно до п. 112.2. ст. 112 ПК України особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Тобто, для притягнення до фінансової відповідальності ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС відповідач мав встановити, що позивач мав можливість дотримання норм щодо граничних строків реєстрації податкових накладних в ЄРПН, але не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання.

Позивач не мав об`єктивної можливості вчасно зареєструвати податкові накладні, тож у ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС була відсутня вина у вчиненні порушення, а тому відсутні підстави для притягнення до фінансової відповідальності.

Згідно до п. 113.6. ст. 113 ПК України у разі наявності хоча б однієї обставини, що пом`якшує відповідальність, розмір штрафу становить 50 відсотків від розміру, встановленого відповідною статтею цього Кодексу.

У відповідності до п. 112-1.2. ст. 112-1 ПК України контролюючий орган може визнати обставинами, що пом`якшують відповідальність особи, також і інші обставини, не передбачені пунктом 112-1.1 цієї статті.

З наведеного вбачається, що податковий орган не прийняв до уваги, що ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС перебуває на окупованій території, що само по собі вже є пом`якшувальною обставиною при застосуванні штрафних санкцій.

Окремо суд акцентує увагу, що окреслене є загальновідомою інформацією.

Обставиною, що звільняє від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору), пп. 112.8.9 п. 112.8 ст. 112 ПК України.

У відповідності до п. 2 ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабміном, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Відповідно до ч. 3 ст. 14 вищевказаного закону - торгово-промислова палата України засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб.

Притягнення або звільнення особи від фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення не звільняє її від виконання податкового обов`язку (п. 112.6 ст. 112 ПК України).

Слід звернути увагу, що ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС фактично виконаний податковий обов`язок щодо реєстрації спірних податкових накладних в ЄРПН ще до проведення перевірки відповідачем, що підтверджується квитанціями № 2 до податкових накладних.

Відповідно до п. 44.1 ст. 44 ПК України - для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Порядок заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість затверджено наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21.

До податкової декларації з податку на додану вартість вносяться дані податкового обліку платника окремо за кожний звітний (податковий) період без наростаючого підсумку (абзац другий п. 1 розд. ІІІ Порядку).

Дані, наведені в податковій звітності, мають відповідати даним бухгалтерського та податкового обліку платника (абзац перший п. 6 розд. ІІІ Порядку).

У відповідності до п. 187.1. ст. 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше.

Платник податку у порядку, визначеному ст. 201 ПК України, складає податкову накладну із зазначенням суми нарахованого ним податку, яка є підставою для віднесення сум податку до податкового кредиту у встановленому порядку. Така податкова накладна підлягає обов`язковій реєстрації в ЄРПН.

Згідно до п. 202.1. ст. 202.1 ПК України звітним (податковим) періодом є один календарний місяць.

Відповідно до п. 203.1. ст. 203 ПК України податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Згідно до п. 198.2. ст. 198 ПК України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше.

Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в ПН/РК до таких ПН, зареєстрованих в ЄРПН з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано ПН / РК до таких ПН, але не пізніше ніж через 1095 календарних днів з дати складення (п. 198.6 ПК України).

Платник податків у разі реєстрації ПН в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації повинен відобразити податкові зобов`язання з ПДВ у звітному періоді, в якому вони виникли (незалежно від факту складання ПН за такою операцією). А податковий кредит відображається в періоді реєстрації відповідної ПН в ЄРПН.

Згідно до п. 123.1 ст. 123 ПК України вчинення платником податків діянь, що зумовили визначення контролюючим органом суми податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах, визначених підпунктами 54.3.1, 54.3.2 (крім випадків зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларованої до повернення з бюджету у зв`язку із використанням права на податкову знижку), 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, - тягне за собою накладення на платника податків штрафу в розмірі 10 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, завищеної суми бюджетного відшкодування.

У відповідності п. 123.2 ст. 123 ПК України діяння, передбачені пунктом 123.1 цієї статті, вчинені умисно, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми визначеного податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, завищеної суми бюджетного відшкодування.

Враховуючи викладене, платник податків у разі реєстрації податкової накладної в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації повинен відобразити податкові зобов`язання з ПДВ у звітному періоді, в якому вони виникли (незалежно від факту складання податкової накладної за такою операцією), а податковий кредит в періоді реєстрації відповідної податкової накладної в ЄРПН, але не пізніше ніж через 1095 календарних днів з дати складення податкової накладної.

Таким чином, ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС свої податкові зобов`язання включив до податкових декларацій з податку на додану вартість за період червень 2022 р. - грудень 2022 р., що підтверджується податковими деклараціями з податку на додану вартість з додатком № 1.

Це свідчить про добросовісність ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС як платника податків, який, незважаючи на окупацію основних засобів та ведення активних бойових дій на території Харківської області.

Отже, позивач фактично перебував під впливом форс-мажорних обставин, не міг вчасно виконувати податковий обов`язок щодо дотримання граничного строку реєстрації податкових накладних за об`єктивних обставин, а тому має бути звільнений від фінансової відповідальності за пп. 112.8.9 п. 112.8 ст. 112 ПК України.

З приводу нарахування до ТОВ КОМПАНІЯ ДОБРОБУД-СЕРВІС штрафних санкцій, суд встановив наступне.

У силу абзацу 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

З аналізу наведених положень вбачається, що продавець товарів/послуг зобов`язаний зареєструвати в ЄРПН податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування.

Статтею 120-1 ПК України визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної.

Так, згідно пункту 120-1.1 статті 120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Таким чином, на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у строк, встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. Порушення вказаних строків реєстрації податкових накладних свідчить про наявність порушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафу в залежності від терміну такого порушення, що передбачено пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.

Згідно з пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Відтак, перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

У контексті застосування пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України правове значення має саме факт вчинення відповідного порушення, складом, якого, у даному випадку, є порушення строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної.

Обставини щодо періоду вчинення правопорушення мають значення для визначення розміру нарахованих штрафних санкцій, а не для встановлення застосовності вказаної норми ПК України у правовій кваліфікації такого правопорушення, як триваючого.

Пункт 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України містить чітку вказівку на темпоральний критерій застосування з 1 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування до платників податків штрафних санкцій за порушення строку реєстрації податкових накладних, починаючи з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Аналогічна правова позиція відображена Верховним Судом у постанові від 10.12.2021 у справі №420/10367/20.

Однак, Законом України від 12 травня 2022 року №2260-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану", який набрав чинності 27 травня 2022 року, внесено зміни до пункту 69 підрозділу 10 XX "Перехідні положення" ПК України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів.

Так, відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Згідно з підпунктом 69.1-1 пункту 69 підрозділу 10 XX "Перехідні положення" ПК України платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підпунктом 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України визначено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому, вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Тобто, Законом №2260-ІХ, який набрав чинності 27 травня 2022 року, поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок згідно з Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності.

При цьому, підпунктом 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України вказано про не застосування мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування передбачено лише для платників податків щодо реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до 27 травня 2022 року (тобто до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану") за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в ЄРПН до 15 липня 2022 року.

Слід звернути увагу, що внесеними змінами у податкове законодавство визначено можливість звільнення платників податків від відповідальності у разі відсутності у платника можливості своєчасно виконати свій обов`язок щодо дотримання термінів реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після прийняття або скасування воєнного стану в Україні.

Крім того, надаючи оцінку вищенаведеним правовим нормам, а саме п. 52-1 та п. 69.2 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, суд зазначає, що зміни, внесені Законом № 2260-ІХ до п. 69.2 ПК України, не звільняють від фінансової відповідальності на період воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, але в той же час ні цим Законом ні іншими нормативно-правовими актами не скасовано чи/або не зупинено дію положень п. 52-1 ПК України, яким встановлені обмеження щодо тих же фінансових санкцій.

Тобто, на момент прийняття оскаржуваного рішення, положення ПК України містило дві правові норми, які суперечили одна одній, зокрема, положення п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України встановлюють мораторій на застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії карантину, тоді як положення п. 69.2 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України вказують на те, що такий мораторій не застосовується.

Проте, положеннями п. 56.21 ст. 56 ПК України визначено, що у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

Таким чином, оскільки вищенаведені положення ПК України дають підстави стверджувати про існування неоднозначності у тлумаченні прав та/чи обов`язків платника податків, а тому слід віддавати перевагу найбільш сприятливому тлумаченню національного законодавства та приймати рішення на користь платника податків.

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що застосування до позивача штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в умовах правової невизначеності покладає на позивача додатковий надмірний тягар, суперечить принципу правової визначеності та стабільності.

Крім того, суд зауважує, що на момент ухвалення спірного податкового повідомлення-рішення відбулися зміни у податковому законодавстві, так, відповідно пункту 89 підрозділу 2 розділу XX "Перехідних положень" ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Згідно з пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX "Перехідних положень" ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі, зокрема:

- 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Тобто, тимчасово протягом дії воєнного стану в Україні, Законом України від 12.01.2023 №2876-ІХ, який набрав чинності 08.02.2023, зменшено відсоткові розміри ставок штрафу за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, наведеними приписами закону платники податків звільняються від надмірного тягаря відповідальності, встановленого раніше чинними нормами податкового законодавства, і на переконання суду, неможливо розмежовувати відповідальність за датами складання податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом дії воєнного стану в Україні.

Варто зазначити, що згідно з пунктом 11 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).

Таким чином, суд зауважує, що на день прийняття рішення щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, з урахуванням триваючого воєнного стану на території України, підлягали застосуванню штрафні санкції у розмірах визначених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України.

Необхідно також врахувати і приписи частини першої статті 58 Конституції України, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Конституційний Суд України у рішенні від 09.02.1999 №1-рп/1999 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України уточнив, що положення вказаної вище норми про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб. Але, це не означає, що цей конституційний принцип не може поширюватись на закони та інші нормативно-правові акти, які пом`якшують або скасовують відповідальність юридичних осіб.

Таким чином, на день винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення (10.08.2023) вже набрали чинності зміни до ПК України, які пом`якшували відповідальність платника податку за порушення строків реєстрації податкової накладної (зменшували розмір штрафу), а тому контролюючий орган мав обчислювати суму штрафу згідно нових, зменшених розмірів.

Водночас, контролюючий орган неправомірно застосував розмір штрафу, що був встановлений на день реєстрації спірних податкових накладних та розрахунків коригування (пунктом 120-1.1 статті 120 ПК України), а не на день прийняття податкового повідомлення рішення, а тому не врахував положення статті 58 Конституції України та пункту 11 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

Такий підхід є неприйнятним, оскільки нівелює принцип тлумачення норм права у податковому законодавстві (пріоритет із найбільш сприятливим для особи тлумаченням норми права).

Застосування такого принципу у податковому законодавстві покликано, окрім іншого, не допустити однобічного тлумачення відповідного законодавства на користь контролюючого органу, одночасно надаючи захист ключовим правам платників податків.

У пункті 78 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01.07.2020 у справі №260/81/19 зроблено висновок про те, що за правилами Європейського суду з прав людини, яка сформувалась з питань імперативності правил про прийняття рішення на користь платника податків, у разі існування неоднозначності у тлумаченні прав та/чи обов`язків платника податків слід віддавати перевагу найбільш сприятливому тлумаченню національного законодавства та приймати рішення на користь платника податків (справа Сєрков проти України. Заява №39766/05, пункт 43).

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У ході розгляду справи суд дослідив та надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору та здатні вплинути на результат вирішення спору. Інші доводи сторін висновки суду не спростовують.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, а оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (частина 1 статті 143 КАС України).

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 13, 14, 139, 241, 243, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю КОМПАНІЯ «ДОБРОБУД-СЕРВІС» (площа Ростовцева, буд. 24, кв. 24, м. Балаклія, Харківська область, 64207, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код в ЄДРПОУ ВП: 43983495) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код в ЄДРПОУ ВП: 43983495) від 20.07.2023 № 0/21866/0408.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю КОМПАНІЯ «ДОБРОБУД-СЕРВІС» (площа Ростовцева, буд. 24, кв. 24, м. Балаклія, Харківська область, 64207, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код в ЄДРПОУ ВП: 43983495) сплачений судовий збір у розмірі 26840 (двадцять шість тисяч вісімсот сорок) грн. 00 копійок.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено та підписано 30.01.2023.

Суддя Ю. О. Супрун