Справа № 160/24121/23
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2024-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЗахарчук-Борисенко Н. В.
за участі секретаря судового засіданняВасильченко Є.А.
представник позивача педставник відповідача Міняєв А.О. Бережна К.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Український Капітал Груп" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення
20.09.2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Український Капітал Груп» (далі ТОВ «УКГ») звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій просить:
В обгрунтування позовних вимог представником позивача зазначено таке. Оскаржуване податкове повідомлення-рішення (далі ППР) було винесене за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки позивача з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій при виконанні зовнішньоекономічного контракту №TS-U-1/2021 від 07.07.2021 року за період з 07.07.2021 року по 14.04.2023 року відповідно до складеного Акту №2154/04-36-07-13/38949735 (далі Акт). В Акті відповідачем було встановлено порушення ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» при виконанні зовнішньоекономічного контракту №TS-U-1/2021 від 07.07.2021 року за період з 07.07.2021 року по 14.04.2023 року в частині неотримання товару по імпорту на адресу ТОВ «УКГ» та у відповідності до ч. 5 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» нараховано пеню за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД. Позивач не погоджується із висновками відповідача щодо порушення платником податків термінів розрахунків у сфері ЗЕД, що було викладено в Акті, та складеним податковим органом ППР. Позивач вважає, що зазначені Акт та ППР не грунтуються на вимогах закону та прийняті при повному ігноруванні (неврахуванні) наданих платником податків документів та пояснень.
Одночасно позивач наголосив на недоведеності відповідачем правомірності проведення перевірки відповідно до пп. 78.1.1 п. 78.1 ст. 78 ПК України.
На підставі вищевикладеного позивач просить задовольнити позов у повному обсязі.
Ухвалою суду від 25.09.2023 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Український Капітал» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишено без руху.
Ухвалою від 17.11.2023 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
19.12.2023 року представником позивача долучено до матеріалів справи письмові докази.
У судових засіданнях представники сторін підтримали свої позиції, викладені у позовній заяві та у відзиві на позовну заяву.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши доводи та аргументи представників сторін по справі, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини.
ТОВ «УКГ» листом №29 від 08.03.2023 року та №29 від 09.03.2023 року надало відповідь на запит ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 20.02.2023 року, до якого долучило відповідні документи.
Наказом ГУ ДПС у Дніпропетровській області №1903-п від 13.04.2023 року «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Український Капітал Груп» на підставі пп.19-1.4 п. 19-1.1 ст. 19-1, пп.20.1.4 п.. 20.1 ст. 20, пп. 75.1.2 п. 75.1 ст 75, пп. 78.1.1, п. 78.1 ст. 78, ст. 79, п. 82.2 ст. 82, п.п. 69.2 п. 69 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України (із змінами та доповненнями), у зв`язку з отриманням податкової інформації від Національного банку України від 20.01.2023 року №25-008/15/ДСК щодо виявлених фактів порушень валютного законодавства України ТОВ «Український Капітал Груп» наказано провести документальну позапланову невиїзну перевірку ТОВ «Український Капітал Груп» з 29.05.2023 року тривалістю 5 робочих днів. Перевірку провести за період з 07.07.2021 року по 14.04.2023 року з метою перевірки дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту 07.07.2021 року №TS-U-1/2021.
У вказаному повідомленні в графі, що стосується отримання платником податку такого повідомлення відсутня будь-яка відмітка.
За результатами документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «УКГ» з питань дотримання вимог валютного законодавства при виконанні зовнішньоекономічного контракту від 07.07.2021 року №TS-U-1/2021 за період з 07.07.2021 року по 14.04.2023 року складено Акт №2154/04-36-07-13/38949735 від 09.06.2023 року (далі Акт).
Перевірка проводилась з 29.05.2023 року по 02.06.2023 року.
Проведеною перевіркою встановлено наступне.
У періоді, що перевіряється з 07.07.2021 року по 14.04.2023 року на виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 07.07.2021 року №TS-U-1/2021 (далі контракт)за рахунок куплених на УМВБ валютних коштів ТОВ «УКГ» з рахунку НОМЕР_1 (978), який відкрито АТ КБ «ПриватБанк», перерахувало грошові кошти на рахунок нерезидента SIA «Aviaciajs petniecibas centr», Латвійська Республіка на загальну суму 39 600,00 євро (еквівалент 1 218 646,56 грн), а саме:
- п/д від 05.10.2021 року №16JBKLLA на суму 20 000,00, граничний термін надходження 04.10.2022 року;
- п/д від 16.12.2021 року №18JBKLLA на суму 19 600,00, граничний термін надходження 05.12.2022 року.
При виконанні договірних зобов`язань по контракту до перевірки надано авіа накладну №657-12951901, яка завірена печаткою Київської митниці «під митним контролем», номер особової митної печатки №257, але на підприємстві відсутня імпортна митна декларація типу ІМ40.
Станом на 14.04.2023 року по контракту рахується дебіторська заборгованість у сумі 39 600,00 євро, що зафіксовано в бухгалтерському обліку підприємства по рахунку 3712 «Розрахунки за виданими авансами іноземним постачальником». Детальна інформація про виконання контракту наведена у Додатку №1 до Акту.
ТОВ «УКГ» не мало змоги отримати товар через початок військової агресії рф проти України та введення воєнного стану в країні, для отримання інформації, щодо знаходження вантажу по контракту підприємство звернулось до ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» вих. лист №226 від 30.06.2022 року.
ТОВ «УКГ» звернувся з позовною заявою про стягнення збитків у Господарський суд Київської області до Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», ціна позову - 1 542 459,60 грн, сплачено судовий збір 23 136,91 грн. Ухвалою від 23.02.2023 року відкрито провадження по справі №911/217/23 суд постановив призначити у даній справі підготовче судове засідання. На момент проведення перевірки судова тяжба триває.
ГУ ДПС у Дніпропетровській області отримано податкову інформацію від Національного банку України №25-0008/15/ДСК від 20.01.2023 року щодо виявлених фактів порушень ТОВ «УКГ» норм валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 07.07.2021 року №TS-U-1/2021: імпортна операція:
- від 05.10.2021 року в сумі 20 000,00 євро (1 218 646,56 грн) граничний термін надходження товару по імпорту 04.10.2022 року; підтверджено перевіркою прострочення 192 дні;
- від 16.12.2022 року в сумі 19 600,00 євро (600 124,56 грн) граничний термін надходження товару по імпорту 15.12.2022 року, підтверджено перевіркою прострочення 120 днів.
ТОВ «УКГ» звернулось 20.10.2022 року до Міністерства Економіки України для отримання висновку щодо продовження граничних строків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів згідно постанови від 13.04.2019 року №104 за операціями по контракту від 07.07.2021 року №TS-U-1/2021.
Міністерство Економіки України наказом від 24.11.2023 року №4833 прийняло рішення про відмову у видачі висновку ТОВ «УКГ» за операціями, що здійснюються відповідно до зовнішньоекономічного контракту від 07.07.2021 року №TS-U-1/2021 укладеного з SIA «Aviaciajs petniecibas centr», Латвійська Республіка.
Висновок Міністерства Економіки України за імпортним контрактом від 07.07.2021 року №TS-U-1/2021 за період з 07.07.2021 року по 14.04.2023 року на підприємстві відсутній.
До перевірки ТОВ «УКГ» не надано документального підтвердження невиконання умов зовнішньоекономічного контракту від 07.07.2021 року №TS-U-1/2021 через дію форс-мажорних обставин.
На підтвердження претензійної роботи у розумінні ч. 7 ст. 13 Закону №2473-VIII від 21.06.2018 року документи не надані.
Висновком до Акту містить зазначення встановлення порушень ТОВ «УКГ» з питань дотримання вимог валютного законодавства України:
- ч. 3 ст. 13 Закону №2473-VIII від 21.06.2018 року, при виконанні зовнішньоекономічного контракту від 07.07.2021 року №TS-U-1/2021 за перевіряємий період з 07.07.2021 року по 14.04.2023 року в частині неотримання товару по імпорту на адресу ТОВ «УКГ» та у відповідності до ч. 5 ст. 13 Закону №2473-VIII нараховується пеня за порушення термінів розрахунків у ЗЕД.
На підставі пп. 54.3.3 п. 54.3 ст. 54 ПК України та ч. 5 ст. 13 Закону України №2473-VIII від 21.06.2018 року «Про валюту і валютні операції» застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та / або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 690 812,19 грн.
Розрахунок пені за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічному контракту від 07.07.2021 року №TS-U-1/2021 за період з 07.07.2021 року по 14.04.2023 року також наявний у матеріалах справи.
Вважаючи оскаржуване ППР протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.
Врегулювання відносин, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, визначення платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства передбачено Податковим кодексом України №2755-VI від 02.12.2010 року (надалі - ПК України).
За змістом підпункту 78.1.1. пункту 78.1. статті 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.
Отже, зазначена правова норма чітко визначає, що позапланова перевірка може бути призначена за наявності одночасно таких умов:
- виявлення фактів, що свідчать про порушення платником вимог законодавства, за результатом отриманої податкової інформації;
- направлення контролюючим органом платнику податків обов`язкового письмового запиту із зазначенням в ньому порушень цим платником податків податкового, валютного та іншого законодавства;
- ненадання платником податків пояснень та їх документального підтвердження протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.
Відповідно до абзаців 1-3 пункту 73.3 статті 73 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про надання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.
Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і повинен містити: 1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує; 2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати; 3) печатку контролюючого органу.
Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб`єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав:
1) за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які можуть свідчити про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, із обов`язковим зазначенням таких фактів у запиті;
2) для визначення відповідності умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки» під час здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу та/або для визначення рівня звичайних цін у випадках, визначених цим Кодексом;
3) виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків;
4) щодо платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків: податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування; акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної;
5) у разі проведення зустрічної звірки;
5-1) виявлено недостовірність даних, що містяться у звіті про підзвітні рахунки, поданому фінансовим агентом;
5-2) отримано повідомлення від компетентного органу іноземної держави, з якою Україною укладено міжнародний договір, що містить положення про обмін інформацією для податкових цілей, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або укладених на їх підставі міжвідомчих договорів, про виявлення таким органом помилок, неповних або недостовірних даних, наданих фінансовим агентом щодо підзвітного рахунка особи, яка є резидентом відповідної іноземної держави, або про невиконання фінансовим агентом зобов`язань, передбачених таким міжнародним договором;
6) в інших випадках, визначених цим Кодексом.
Запит вважається належним чином врученим, якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначені Законом України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 року №2473-VIII.
Пунктом 3 частини 1 статті 1 Закону №2473-VIII визначено, що валютний нагляд - система заходів, спрямованих на забезпечення дотримання суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами валютного законодавства.
Відповідно до частин 1 та 4 статті 11 Закону №2473-VIII валютний нагляд в Україні здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду.
Органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.
Окрім цього, відповідно до підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.
Отже, до повноважень податкових органів, серед іншого, належить здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства. При цьому, у випадку виявлення порушень валютного законодавства контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, в тому числі, застосувати штрафні (фінансові) санкції та нарахувати пеню.
Статтею 1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.1991 року №959-XII (надалі, також Закон №959-XII) наведено визначення зовнішньоекономічної діяльності, відповідно до якої зовнішньоекономічна діяльність - діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, а також діяльність державних замовників з оборонного замовлення у випадках, визначених законами України, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами.
Відповідно до статті 5 Закону №959-XII усі суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності незалежно від форми власності та інших ознак мають рівне право здійснювати будь-які види зовнішньоекономічної діяльності та дії щодо її провадження, у тому числі будь-які валютні операції та розрахунки в іноземній валюті з іноземними суб`єктами господарської діяльності, що прямо не заборонені або не обмежені законодавством, у тому числі заходами захисту, запровадженими Національним банком України відповідно до Закону України "Про валюту і валютні операції".
Також, статтею 1 Закону №959-XII передбачено, що зовнішньоекономічний договір (контракт) - домовленість двох або більше суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та їх іноземних контрагентів, спрямована на встановлення, зміну або припинення їх взаємних прав та обов`язків у зовнішньоекономічній діяльності.
Судом встановлено та з матеріалів справи слідує, що між ТОВ «УКГ» та нерезидентом компанією SIA «Aviaciajs petniecibas centr», Латвійська Республіка, укладено 07.07.2021 року зовнішньоекономічний контракт №TS-U-1/2021.
Відповідно до п. 5.5 договору термін поставки не повинен перевищувати 5 місяців з моменту отримання передоплати у розмірі 50% від замовника (можлива дострокова поставка у повному обсязі).
Як слідує з рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 07.06.2023 року по справі №904/766/23, яке залишено без змін Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 17.10.2023 року, та яким частково задоволено позов Державного підприємства «Антонов» до ТОВ «УКГ», строк виконання ТОВ «УКГ» зобов`язань з поставки товару настав 10.01.2022 року.
З метою виконання умов вищевказаних контрактів ТОВ «УКГ» здійснило передплату товару шляхом перерахування на рахунок компанії SIA «Aviaciajs petniecibas centr», Латвійська Республіка.
У матеріалах справи наявна також Специфікація №1 до контракту №TS-U-1/2021, відповідно до якої постачальник (компанія SIA «Aviaciajs petniecibas centr», Латвійська Республіка) зобов`язується поставити Сигналізатор обледеніння EW-164AB з перевіркою вібріхарактеристик за найменуванням, у кількості, у строки та за ціною згідно з цим Додатком, а покупець зобов`язується сплатити та прийняти поставлений товар на умовах та в порядку, визначених додатком та контрактом. Вартість товару 39 600,00 євро.
Відповідно до платіжних доручень №16JBKLLA (20 000,00 євро) від 05.10.2021 року та №18JBKLLA (19 600,00 євро) від 16.12.2021 року позивачем сплачено на користь компанії SIA «Aviaciajs petniecibas centr», Латвійська Республіка повну оплату на виконання договору у сумі 39 600,00 євро.
Періоди порушення граничних строків розрахунків, розрахунок пені та інша детальна інформація щодо нарахування пені наведено у Додатку 2 до ППР. Так, позивачем порушено граничні строки розрахунків (поставки) з 27.07.2022 по 05.10.2022, з 06.10.202 по 12.10.2022, з 13.10.2022 по 14.10.2022, з 05.10.2022 року по 14.04.2023 року (192 дні) та з 16.12.2022 року по 16.04.2023 року (120 днів).
У ході перевірки, проведеної контролюючим органом, та під час розгляду справи в суді позивачем документів щодо пред`явлення претензій, переговорів між представниками сторін для вирішення суперечок стосовно порушення умов контракту надано не було. Позовів до комерційного арбітражного суду при ТТП України до суду не надано.
У результаті виявленого порушення ТОВ «УКГ» валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічної діяльності контролюючим органом встановлено порушення ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» в частині неотримання товару по імпорту на адресу ТОВ «УКГ» та у відповідності до ч. 5 ст. 13 Закону №2473-VIII нараховується пеня за порушення термінів розрахунків у ЗЕД.
Частинами 1, 2, 5 та статті 13 Закону України від 21.06.2018 року №2473-VIII Про валюту і валютні операції" (надалі - Закону №2473-VIII) передбачено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України.
Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів не застосовуються щодо розрахунків, пов`язаних з договорами про участь у розподілі пропускної спроможності, а також щодо грошового забезпечення (кредитних лімітів) з метою участі в аукціонах з розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів.
Національний банк України має право встановлювати мінімальні граничні суми операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються встановлені відповідно до цього Закону граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
Відповідно до ст. 7 Закону України "Про національний банк України" з метою забезпечення надійності та стабільності функціонування банківської системи Правлінням Національного банку України прийнято Постанову від 24.02.2022 року №18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану (надалі - Постанова НБУ №18).
Пунктом 14-2 Постанови №18 встановлено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022 року.
Відповідно до ч.3 ст.13 Закону №2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Як вбачається з позовної заяви та пояснень представника позивача, зазначених у судових засіданнях, позивач погоджується з викладеними відповідачем в Акті перевірки датами, сумами, що були перераховані за умовами вищезазначених зовнішньоекономічних контрактів в якості передоплати за Товар, а також не оспорює вказаних відповідачем дат поставки Товару та розрахунку днів прострочення граничного терміну недопоставленого товару, встановлених положеннями Закону України "Про валюту і валютні операції та Постановами правління НБУ України.
З матеріалів справи, зокрема адміністративного позову слідує, що заперечуючи наявність підстав нарахування контролюючим органом пені за порушення статті 13 Закону №2473-VIII, позивач посилається у тому числі і на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 07.06.2023 року по справі №904/766/23, яке залишено без змін Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 17.10.2023 року, та яким частково задоволено позов Державного підприємства «Антонов» до ТОВ «УКГ», а саме:
- зменшено розмір пені, заявленої до стягнення, з 436 997,34 грн. до 105 000 грн.
Дослідивши рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 07.06.2023 року по справі №904/766/23, суд встановив, що строк виконання ТОВ «УКГ» (відповідач по справі №904/766/23) зобов`язань з поставки товару настав 10.01.2022 року. Однак, ТОВ «УКГ» порушило свої зобов`язання за договором та не поставило Державному підприємству «Антонов» товар у встановлені строки. Передоплату у розмірі 1 207 174,97 грн ТОВ «УКГ» Державному підприємству «Антонов» не повернув. У ТОВ «УКГ» виникло зобов`язання відповідно до ст. 530 та 693 ЦК України повернути суму передоплати з 11.01.2022 року.
Одночасно, обгрунтовуючи наявність підстав для задоволення позовних вимог, представник позивача наголошує на виникненні обставин непереборної сили, зокрема, що контролюючий орган безпідставно не врахував надані позивачем докази настання форс-мажорних обставин, а саме Лист Торгово-промислової палати України (надалі - ТТП України), яким підтвердило настання форс-мажорних обставин в Україні внаслідок військової агресії російської федерації.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Тобто одна із сторін договору повинна довести, що наявні обставини (введення воєнного стану чи початку бойових дій) мають відношення до конкретного господарського зобов`язання та унеможливлюють після постачання товару або здійснення авансового платежу отримати резидентами валютної виручки або поставку їм імпортного товару на невизначений строк, а також з метою не нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків у період дії форс-мажорних обставин необхідно засвідчити даний факт відповідною довідкою уповноваженої організації (органу) країни нерезидента та/або сертифікатом Торгово-промислової палити України.
Пунктом 6 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України (далі ТПП) та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого Рішенням Президії ТПП України 18.12.2014 року №44(5) (далі Регламент ТПП) визначено, що підставою для засвідчення форс-мажорних обставин є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), перелічених у ст. 141 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», а також визначених сторонами за договором, законодавчими, відомчими та/чи іншими нормативними актами, які вплинули на зобов`язання таким чином, що унеможливили його виконання у термін, передбачений відповідним договором, законодавчими та/чи іншими нормативними актами.
Згідно з Регламентом ТПП, форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської діяльності по кожному окремому договору, виконання якого настало згідно з умовами договору i виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин, шляхом видачу сертифікату ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством та Регламентом.
ТПП України веде єдиний Реєстр сертифікатів, виданих ТПП України та регіональними ТПП (Реєстр сертифікатів), про засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) та Реєстр уповноважених осіб.
Торгово-промислова палата України листом від 28.02.2022 року №2024/02.0-7.1 засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України.
Тобто, ТПП України листом повідомила «всіх, кого це стосується» про те, що з 24.02.2022 року зазначені обставини є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності України. Але Регламентом ТПП лист не визначено таким документом як сертифікат, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.
Отже, лист ТПП України не є сертифікатом, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).
Таким чином, вимоги Закону №2473 і Регламенту ТПП, а також початок бойових дій на території України, для можливого звільнення платників податків від відповідальності за порушення граничних строків розрахунків, встановлених НБУ, обґрунтування неможливості виконання зовнішньоекономічного контракту, засвідчується ТПП України сертифікатом про наявність форс-мажорних обставин із зазначенням періоду дії таких обставин.
Суд зазначає, що порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) визначений Регламентом засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), що затверджений Рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 року №44(5).
Статтею 4 Регламенту розмежовано компетенції ТПП України та регіональних палат.
Відповідно до статей 4.1 та 4.2 4.1., Торгово-промислова палата України здійснює засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) відповідно до умов зовнішньоторговельних угод та міжнародних договорів України, норм законодавства, відомчих нормативних актів, а також умов договорів, контрактів, типових договорів, угод тощо між резидентами, в яких безпосередньо передбачено віднесення такої функції до компетенції Торгово-промислової палати України.
Регіональні торгово-промислові палати здійснюють засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) відповідно до умов договорів, контрактів, типових договорів, угод тощо між резидентами, норм законодавства, відомчих нормативних актів, органів місцевого самоврядування, в яких безпосередньо передбачено віднесення такої функції до компетенції регіональних торгово-промислових палат / відповідної регіональної торгово-промислової палати.
Тобто до компетенції регіональної торгово-промислової палати належить засвідчення наявності обставин непереборної сили у договірних відносинах між резидентами, засвідчення ж форс-мажорних обставин відповідно до умов зовнішньоторговельної угоди, укладення якої має місце між позивачем та з компанією SIA «Aviaciajs petniecibas centr», Латвійська Республіка, здійснюється Торгово-промисловою палатою України.
Водночас, сертифікату, виданого Торгово-промисловою палатою України, ані під час перевірки, ані до суду позивачем надано не було.
Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку щодо правомірності встановлення ГУ ДПС у Дніпропетровській області порушення ч. 3 ст. 13 Закону України №2473-VIII та прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення щодо застосування пені за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності на суму 690 812,19 грн., оскільки позивачем не надано необхідних доказів для підтвердження наявності форс-мажорних обставин, а відтак, підстави для задоволення позову відсутні.
За приписами ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.
При цьому суд наголошує, що позивачем не наведено та не надано жодного доказу в обґрунтування порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
З огляду на те, що позивач не спростував правомірності прийняття контролюючим органом оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог.
Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог.
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст. 19, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Український Капітал Груп» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишити без задоволення
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 15 січня 2024 року.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко