Справа № 380/8957/23
Суддя: Затолочний Віталій Семенович
Дата ухвалення: 2024-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 рокуЛьвівСправа № 380/8957/23 пров. № А/857/22512/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Затолочного В.С.,

суддів: Гудима Л.Я., Качмара В.Я.,

з участю секретаря судового засідання Єршової Ю.С.,

представника позивача Левчинко М.В.,

представника відповідача Івасечко Н.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу Львівської митниці на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2023 року у справі № 380/8957/23 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДМ-ЕКСПОРТ» до Львівської митниці про визнання дії та бездіяльності протиправними, (рішення суду першої інстанції ухвалене суддею Кедик М.В., в м. Львові Львівської області 31.10.2023 року в порядку письмового провадження), -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ДМ-ЕКСПОРТ» (далі - позивач, ТОВ «ДМ-ЕКСПОРТ») звернулося до суду з позовом до Львівської митниці (далі також відповідач), у якому просить суд визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 19.10.2022 № UА209000/2022/000102/2, від 04.11.2022 №№ UА209000/2022/000118/2, UА209000/2022/000119/2, UА 209000/2022/000120/2.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2023 року адміністративний позов задоволено.

Не погодившись із вказаним рішенням, його оскаржив відповідач, який покликаючись на те, що рішення є незаконним та необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального і процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, просить рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2023 року скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування апеляційних вимог покликається на те, що при проведенні контролю правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митний орган встановив розбіжності у поданих до митного оформлення документах.

У зв`язку із цим та внаслідок того, що декларант не надав документів, які витребовував відповідач, митний орган застосував резервний метод визначення митної вартості товарів, скоригувавши митну вартість, на підставі даних, раніше визнаних митним органом митних вартостях.

З цих підстав, відповідач вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів прийняв в порядку, з підстав, у спосіб та в межах повноважень митного органу, які визначені чинним законодавством України.

Звертає також увагу на неправильний розрахунок судового збору, стягнутого з відповідача на підставі судового рішення.

Позивач скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу, в якому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення.

В судовому засіданні представник апелянта наполягала на задоволенні апеляційної скарги, представник позивача проти задоволення такої заперечував.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши та обговоривши матеріали справи, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що між ТОВ «ДМ-ЕКСПОРТ» (покупець) та компанією «TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT CO., LTD» (постачальник) укладено контракт на поставку товарів від 05.03.2020 № DM-0503/1, відповідно до якого постачальник зобов`язується поставити покупцеві товар в асортименті, кількості, з характеристиками та за цінами, визначеними сторонами в узгоджених в замовленнях, а покупець у свою чергу, зобов`язується оплатити та прийняти товар на умовах цього договору.

ТОВ «ДМ-ЕКСПОРТ» з метою митного оформлення вказаного товару 19.10.2022 подало до Львівської митниці митну декларацію UA209120/2022/031313, відповідно до якої заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначеними у графі 31 митної декларації: № 1. Електрогенераторні установки, потужністю не більше 7.5 кВ A Бензиновий генератор GX-25 - 140 шт., Бензиновий генератор GX-30E - 170 шт., Бензиновий генератор GX-70E - 100 шт. Торгівельна марка: DNIPRO M Виробник TAIZHOU SAGA IMPORT& EXPORTCO., LTD. Країна виробництва: CN., Місць 410СТ, 1/TRHU4674290/221/1.

Декларант до митного контролю, разом з митною декларацією № UA209120/2022/031313, як підставу для застосування основного методу надав документи, які містять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації.

19.10.2022 Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2022/000102/2.

У графі 33 рішення про коригування, що містить назву «Обставини прийняття рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» відповідач зазначив:

«Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 Митного кодексу України (далі - МК України) здійснено контроль наявності в поданих декларантом документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товариша результатами встановлено наступне:

- Поданий до митного оформлення рахунок від 17.10.2022 № 18-4455301, виданий на підставі договору від 12.12.2019 № ДМ-12-12. Даний договір до митного оформлення не подавався.

- В рахунку від 17.10.2022 № LS-4455301 на суму 232722 грн не вказані маршрути за якими надавались транспортні послуги.

- Неналежна якість додатків до звіту від 13.09.2022 № 066 не дає можливості прочитати всю наявну інформацію та з`ясувати характеристики товарів, що пропонуються до продажу.

- Ціни і умови поставки, зазначені в прас-листі б/н від 09.08.2021, не відповідають зазначеним в Інвойсі 20д-2 від 26.09.2022. Таким чином, у поданих документах виявлено розбіжності (прайс-лист), відсутність документів, визначених частиною статті 53 МК України (договори на перевезення).

Відповідно до частини третьої статті 53 МК України декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визнана: якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару; довідкову інформацію щодо вартості у країні - експортері товарів, що є ідентичними та /або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог пункту 2 частини шостої статті 54 МК України, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МК України, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, є підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю, та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МК України, Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість. Для визначення митної вартості товарів неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (стаття 59 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари, не застосовано метод 2б (стаття 60 МК України) з причини відсутності в митного органу і декларанта інформації про подібні товари; не застосовано методи 2в і 2г з причини відсутності в митного органу необхідних даних для розрахунку. Використано метод 2 ґ Джерелом інформації для коригування митної вартості товару слугували МД: Товар № 1 - від 11.10.2022р. № UA 209110/2022/005161, де митна вартість такого товару становить 6,20 дол. США за кг. Коригування не здійснювалося.»

На підставі рішення про коригування митної вартості відповідач видав картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА209120/2022/000106 з причин: Неможливість завершення митного оформлення у зв`язку із прийняттям рішення про визначення митної вартості від 19.10.2022 № UA 209000/2/2, порушено вимоги наказу МФУ від 30.05 2012 № 651. Рішення про відмову у митному оформленні може бути оскаржене у відповідності до глави 4 МК України від 13.03.2012 № 4495-IV.

Роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: Подати МП відповідно до рішення про визначення митної вартості від 19.10.2022 № UА 209000/2022/000102/2.

З урахуванням змісту оскарженого рішення позивач подав нову митну декларацію від 20.10.2022 № UА 209120/2022/031503.

ТОВ «ДМ-ЕКСПОРТ» з метою митного оформлення вказаного товару 31.10.2022 подало до Львівської митниці митну декларацію № 22UA08U5, відповідно до якої заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначеними у графі 31 митної декларації: № 1. Електрогенераторні установки, потужністю не більше 7.5 кВ A Бензиновий генератор GX-25 - 171 шт. Бензиновий генератор GX-30E - 140 шт. Бензиновий генератор GX-50E - 100 шт. Торгівельна марка: DNIPRO M Виробник: TAIZHOU SAGA IMPORT& EXPORTCO.,LTD. Країна виробництва: CN., Місць 411СТ, 1/UЕTU5298287/221/1.

Декларант до митного контролю, разом з митною декларацією № 22UA08U5, як підставу для застосування основного методу надав документи, які містять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації.

04.11.2022 Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2022/000118/2.

У графі 33 рішення про коригування, що містить назву «Обставини прийняття рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» відповідач зазначив:

«Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України здійснено контроль наявності в поданих декларантом документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товариша результатами встановлено наступне: -

В CMR UN/1368 від 27.10.2022 гр 22 та 16 відсутні відомості про перевізника (відсутні печатки та підписи);

- Згідно пункту 1.1. договору від 05.03.2020 № DM-0503/1 Постачальник зобов`язується поставити Покупцю товар в асортименті, кількості, з характеристиками та за цінами визначеними Сторонами в погоджених замовленнях. Дане замовлення до митного оформлення не подавалась,

- В прайс-листі від 09.08.2021 вказані умови поставки та ціни відмінні від зазначених в інвойсі 20g-3 від 26.08.2022;

- Згідно пункту 1.4 договору від 14.10.22 № ДМЕ/1014/22 кожне замовлення за Договором Замовник надаватиме перевізнику у письмовій формі «Заявку». Кожна прийнята та підписана Сторонами Заявка становитиме невід`ємну частину Договору. Дана заявка до митного оформлення не подавалась;

- у рахунку-фактурі на перевезення від 28.10.2022 № СФ-0000398 є посилання на договір від 03.10.22 № 922-0310/01, який до митного оформлення не подавався.

Таким чином, у поданих документах виявлено розбіжності (прас-лист), відсутність документів, визначених частиною статті 53 МК України (заявка до договору перевезення, замовлення, договір). Відповідно до частини третьої статті 53 МК України декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визнана: якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або Інформацію біржових організацій про вартість товару; довідкову інформацію щодо вартості у країні - експортері товарів, що є ідентичними та /або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог пункту 2 частини шостої статті 54 МК України, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МК України, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, є підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю, та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МК України, Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість. Для визначення митної вартості товарів неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (стаття 59 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про Ідентичні товари, не застосовано метод 2б (стаття 60 МК України) з причини відсутності в митного органу і декларанта інформації про подібні товари; не застосовано методи 2в і 2г з причини відсутності в митного органу необхідних даних для розрахунку. Використано метод 2 ґ. Джерелом інформації для коригування митної вартості товару слугували МД: Товар № 1 - від 26.10.2022 № UA209110/2022/5536, де митна вартість такого товару становить 6,20 дол. США за кг. Коригування не здійснювалося».

На підставі рішення про коригування митної вартості відповідач видав картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА209120/2022/000125 з причин: Неможливість завершення митного оформлення по причині внесення змін у гр. 12,43,44,45,46,47 (у зв`язку із прийняттям рішення про визначення митної вартості товару) стаття 55 МК України, постанова Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 450 «Питання пов`язанні із застосуванням митних декларацій», наказ МФУ від 30.05 2012 № 651 «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій за формою єдиного адміністративного документа».

Роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: Подати МП відповідно до рішення про визначення митної вартості від 04.11.2022 № UА 209000/2022/000118/2.

З урахуванням змісту оскарженого рішення позивач подав нову митну декларацію від 04.11.2022 № 22 UА 16U6.

ТОВ «ДМ-ЕКСПОРТ» з метою митного оформлення вказаного товару 31.10.2022 подало до Львівської митниці митну декларацію № 22UA57U9, відповідно до якої заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначеними у графі 31 митної декларації: № 1. Електрогенераторні установки, потужністю не більше 7.5 кВ A Бензиновий генератор GX-30Е - 30 шт., Бензиновий генератор GX-50E - 34 шт., Бензиновий генератор GX-70E - 200 шт. Торгівельна марка: DNIPRO M Виробник: TAIZHOU SAGA IMPORT& EXPORTCO., LTD. Країна виробництва: CN., Місць 264СТ, 1/DFSU7370588/221/1.

Декларант до митного контролю, разом з митною декларацією № 22UA57U9, як підставу для застосування основного методу було надано документи, які містять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації.

04.11.2022 Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2022/000118/2.

У графі 33 рішення про коригування, що містить назву «Обставини прийняття рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» відповідач зазначив:

«Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України здійснено контроль наявності в поданих декларантом документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне:

- Наданий до митного оформлення коносамент від 12.09.2022 № HS122090034 незаповнений (Усі графи пусті);

- Відповідно до вимог Закону України від 01.08.2006 № 57-V «Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів» та статті 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19трааня 1956) у гр. 22 та 23 CMR зазначається підпис і штамп відправника та перевізника, В CMR № UN/1373 від 27.10.2022 у гр. 22, 23 та 16 відсутні реквізити, печатки, підписи відправника та перевізника

- Згідно пункту 1.1. договору від 05.03.2020 № DM-0503/1 Постачальник зобов`язується поставити Покупцю товар в асортименті, кількості, з характеристиками та за цінами визначеними Сторонами в погоджених замовленнях. Дане замовлення до митного оформлення не подавалась.

- В прайс-листі від 09.08.2021 вказані умови поставки та ціни, відмінні від зазначених в інвойсі 20g-5/20g-6 від 07.09.2022,

- Згідно пункту 1.4 договору від 14.10.22 № ДМЕ/1014/22 кожне замовлення за Договором Замовник надаватиме перевізнику у письмовій формі «Заявку». Кожна прийнята та підписана Сторонами Заявка становитиме невід`ємну частину Договору. Дана заявка до митного оформлення не подавалась;

- у рахунку-фактурі на перевезення від 28.10.2022 № СФ-0000396 є посилання на договір від 03.10.22 № 22-0310/01, який до митного оформлення не подавався.

- Відповідно до даних онлайн ресурсу track-trace.com, контейнер DFSU7370588 20.10.2022 був вивантажений у порту Гданська. Відповідно до поданої CMR, він був завантажений на автотранспортний засіб 27.08.2022. Таким чином, у Гданську контейнер був знятий з судна, товар зберігався тиждень та був навантажений на транспортний засіб. Серед поданих документів відсутні відомості щодо вартості зазначених послуг, а відповідні складові не були включені до митної вартості товару, що є порушенням вимог частини десятої статті 58 МК України.

Таким чином, у поданих документах виявлено розбіжності: відсутність документів, визначених частиною другою статті 53 МК України (заявка до договору перевезення, договір від 03.10.22 № 22-0310/01), невключения до митної вартості всіх складових (портові витрати, зберігання контейнера, оформлення документів, навантаження на тз). Відповідно до частини третьої статті 53 МК України декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визнана: якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару; довідкову інформацію щодо вартості у країні - експортері товарів, що є ідентичними та /або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог пункту 2 частини шостої статті 54 МК України, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МК України, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, є підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю, та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МК України, Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість. Для визначення митної вартості товарів неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (стаття 59 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларант а інформації про ідентичні товари, не застосовано метод 2б (стаття 60 МК України) з причини відсутності у митного органу і декларанта інформації про подібні товари; не застосовано методи 2в і 2г з причини відсутності в митного органу необхідних даних для розрахунку. Використано метод 2 ґ. Джерелом Інформації для коригування митної вартості товару слугували МД; Товар № 1 - від 26.10.2022 № UA209110/2022/5536 де митна вартість такого товару становить 6,20 дол. США за кг. Коригування не здійснювалося».

На підставі рішення про коригування митної вартості відповідач видав картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА209120/2022/000126 з причин: Неможливість завершення митного оформлення по причині внесення змін у гр. 12,43,44,45,46,47 (у зв`язку із прийняттям рішення про визначення митної вартості товару) стаття 55 МК України, постанова Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 450 «Питання пов`язанні із застосуванням митних декларацій», наказ Міністерства фінансів України від 30.05 2012 № 651 «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій за формою єдиного адміністративного документа».

Роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: Подати МП відповідно до рішення про визначення митної вартості від 04.11.2022 № UА 209000/2022/000119/2.

З урахуванням змісту оскарженого рішення позивач подав нову митну декларацію від 04.11.2022 № 22 UА 93U5.

ТОВ «ДМ-ЕКСПОРТ» з метою митного оформлення вказаного товару 31.10.2022 подало до Львівської митниці митну декларацію № UA58U8, відповідно до якої заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначеними у графі 31 митної декларації: № 1. Електрогенераторні установки, потужністю не більше 7.5 кВ A, Бензиновий генератор GX-30 - 80 шт., Бензиновий генератор GX-30E - 280 шт., Бензиновий генератор GX-70E - 64 шт. Торгівельна марка: DNIPRO M Виробник: TAIZHOU SAGA IMPORT& EXPORTCO.,LTD. Країна виробництва: CN., Місць 424СТ, 1/ООСU7390684/221/1.

Декларант до митного контролю, разом з митною декларацією № 22UA58U8, як підставу для застосування основного методу надав документи, які містять відомості щодо ціни товару та дають можливість обчислити її, зазначені у графі 44 митної декларації.

04.11.2022 Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2022/000120/2.

У графі 33 рішення про коригування, що містить назву «Обставини прийняття рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» відповідач зазначив:

«Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України здійснено контроль наявності в поданих декларантом документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне:

- Наданий до митного оформлення коносамент від 12.09.2022 № HS122090033 незаповнений (Усі графи пусті);

- Відповідно до вимог Закону України від 01.08.2006 № 57-V «Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів» та статті 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19травня 1956) у гр. 22 та 23 CMR зазначається підпис і штамп відправника та перевізника. В CMR від 27.10.2022 № UN/1371 у гр. 22, 23 та 16 відсутні печатки, підписи відправника та перевізника;

- Згідно пункту 1.1. договору від 05.03.2020 № DM-0503/1 Постачальник зобов`язується поставити Покупцю товар в асортименті, кількості, з характеристиками та за цінами визначеними Сторонами в погоджених замовленнях. Дане замовлення до митного оформлення не подавалась.

- В прайс-листі від 09.08.2021 вказані умови поставки та ціни, відмінні від зазначених в інвойсі 20g-5/20g-6 від 07.09.2022.

- Згідно пункту 1.4 договору від 14.10.22 № ДМЕ/1014/22 кожне замовлення за Договором Замовник надаватиме перевізнику у письмовій формі «Заявку». Кожна прийнята та підписана Сторонами Заявка становитиме невід`ємну частину Договору. Дана заявка до митного оформлення не подавалась;

- у рахунку-фактурі на перевезення від 28.10.2022 № СФ-0000397 є посилання на договір від 03.10.22 № 22-0310/01, який до митного оформлення не подавався,

- Відповідно до даних онлайн ресурсу track-trace.com, контейнер OOCU7390684 20.10.2022 був вивантажений з судна у порту Гданська. Відповідно до поданої CMR він був завантажений на автотранспортний засіб 27.08.2022. Таким чином, у Гданську контейнер був знятий з судна, товар зберігався тиждень та був навантажений на транспортний засіб.

Серед поданих документів відсутні відомості щодо вартості зазначених послуг, а відповідні складові не були включені до митної вартості товару, що є порушенням вимог частини десятої статті 58 МК України. Таким чином, у поданих документах виявлено розбіжності; відсутність документів, визначених частиною другою статті 53 МК України (заявка до договору перевезення, договір №22-0310/01 від 03.10.22), невключення до митної вартості всіх складових (портові витрати, зберігання контейнера, оформлення документів, навантаження на тз). Відповідно до частини третьої статті 53 МК України декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визнана: якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізовані» ми експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару;- довідкову інформацію щодо вартості у країні - експортері товарів, що є ідентичними та /або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог пункту 2 частини шостої статті 54 МК України, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МК України, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично оплачена або підлягає сплаті за ці товари, є підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю, та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МК України, Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість. Для визначення митної вартості товарів неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (стаття 59 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари, не застосовано метод 2б (стаття 60 МК України) з причини відсутності в митного органу і декларанта інформації про подібні товари; не застосовано методи 2в і 2г з причини відсутності в митного органу необхідних даних для розрахунку. Використано метод 2 ґ. Джерелом інформації для коригування митної вартості товару слугували МД: Товар № 1 - від 26.10. 2022р. № UA209110/2022/5536, де митна вартість такого товару становить 6,20 дол. США за кг. Коригування не здійснювалося

На підставі рішення про коригування митної вартості, відповідач видав картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА209120/2022/000127 з причин: Неможливість завершення митного оформлення по причині внесення змін у гр. 12,43,44,45,46,47 (у зв`язку із прийняттям рішення про визначення митної вартості товару) стаття 55 МК України, постанова Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 450 «Питання пов`язанні із застосуванням митних декларацій», наказ Міністерства фінансів України від 30.05 2012 № 651 «Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій за формою єдиного адміністративного документа».

Роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: Подати МП відповідно до рішення про визначення митної вартості від 04.11.2022 № UА 209000/2022/000120/2.

З урахуванням змісту оскарженого рішення позивач подав нову митну декларацію від 04.11.2022 № 22 UА 23U5.

Не погоджуючись з рішеннями митного органу щодо коригування митної вартості, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що надані позивачем документи підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод їх визначення, тому у контролюючого органу були відсутні підстави для визначення митної вартості ввезеного товару не за ціною договору, а за резервним методом, відповідно до статті 64 МК України.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (стаття 49 МК України).

Стаття 51 МК України регулює питання визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України.

Згідно частини першої статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно частини другої статті 51 МК України митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VІІІ цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (стаття 52 МК України).

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частина п`ята статті 58 МК України).

Перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості, визначений статтею 53 МК України. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Отже, митний орган має повноваження на висунення письмової вимоги про надання додаткових документів у тому разі, коли у документах, поданих декларантом для митного оформлення наявні розбіжності, ознаки підробки або відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, наявні обґрунтовані підстави вважати, про наявність взаємозв`язку між продавцем і покупцем, який впливає на заявлену декларантом митну вартість. Водночас цим повноваженням митниці на витребування додаткових документів кореспондує обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких заявлена митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.

Крім цього, наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Однак, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

З матеріалів справи, а саме із змісту картки відмови № UA209120/2022/000106 встановлено, що позивач до митної декларації подав: Контракт від 05.03.2020 № DM-0503/1 на поставку товарів, Додаток від 24.06.2022 № 36, Додаткова угода від 04.08.2022 № 36, Комерційний інвойс від 26.09.2022 № 20g-2, Проформа інвойс від 24.06.2022 № 20g, Пакувальний лист 04.02.2022 № 20g-2 від, платіжне доручення в іноземній валюті від 30.06.2022 № 172, Видаткова накладна від 04.02.2022 № 45, Податкова накладна від 04.02.2022 № 32, Квитанція про реєстрацію податкової накладної від 04.02.2022, Рахунок-фактура від 03.10.2022 № СФ-29041, Рахунок- фактура від 17.10.2022 № LS-4455301, Лист від 02.09.2022 № 24, Звіт про незалежну оцінку товару від 13.09.2022 № 066.

Зі змісту картки відмови № UA209120/2022/000125 встановлено, що позивач до митної декларації подав: Контракт від 05.03.2020 № DM-0503/1 на поставку товарів, Додаток від 24.06.2022 № 36, Додаткова угода від 04.08.2022 № 36, Комерційний інвойс від 26.08.2022 № 20g-3, Проформа інвойс від 24.06.2022 № 20g, Платіжне доручення в іноземній валюті від 30.06.2022 № 172, Платіжне доручення в іноземній валюті від 17.10.2022 № 425, Видаткова накладна від 04.02.2022 № 45, Податкова накладна від 04.02.2022 № 32, Квитанція про реєстрацію податкової накладної від 04.02.2022, Рахунок-фактура від 03.10.2022 № СФ-29039, Довідка від 28.10.2022 № 22-2810/03, Лист від 02.09.2022 № 24, Звіт про незалежну оцінку товару від 13.09.2022 № 066.

Зі змісту картки відмови № UA209120/2022/000126 встановлено, що позивач до митної декларації подав: Контракт від 05.03.2020 № DM-0503/1 на поставку товарів, Додаток від 24.06.2022 № 36, Додаткова угода від 04.08.2022 № 36, Комерційний інвойс від 07.09.2022 № 20g-5/20g-6, Проформа інвойс від 24.06.2022 № 20g, Пакувальний лист від 07.09.2022 № 20g- 5/20g-6, Платіжне доручення в іноземній валюті від 30.06.2022 № 172, Платіжне доручення в іноземній валюті від 17.10.2022 № 425, Видаткова накладна від 04.02.2022 № 45, Податкова накладна від 04.02.2022 № 32, Квитанція про реєстрацію податкової накладної від 04.02.2022, Рахунок на оплату від 20.10.2022 № 1877, Рахунок-фактура від 28.10.2022 № СФ-0000396, Довідка від 19.10.2022 № 1910/01, Довідка від 28.10.2022 № 22-2810/01, Лист від 02.09.2022 № 24, Звіт про незалежну оцінку товару від 13.09.2022р № 066.

Зі змісту картки відмови № UA209120/2022/000127 встановлено, що позивач до митної декларації подав: Контракт від 05.03.2020 № DM-0503/1 на поставку товарів, Додаток від 24.06.2022 № 36, Додаткова угода від 04.08.2022 № 36, Комерційний інвойс від 07.09.2022 № 20g-7, Проформа інвойс від 24.06.2022 № 20g, Пакувальний лист від 04.02.2022 № 20g-7, Платіжне доручення в іноземній валюті від 30.06.2022 № 172, Платіжне доручення в іноземній валюті від 17.10.2022 № 425, Видаткова накладна від 04.02.2022 № 45, Податкова накладна від 04.02.2022 № 32, Квитанція про реєстрацію податкової накладної від 04.02.2022, Рахунок на оплату від 20.10.2022 № 1878, Рахунок-фактура від 28.10.2022 № СФ-0000397, Довідка від 19.10.2022 № 1910/02, Довідка від 28.10.2022 № 22-2810/02, Лист від 28.10.2022 № 24, Звіт про незалежну оцінку товару від 13.09.2022 № 066.

В апеляційній скарзі митний орган зазначає, що в прайс-листі вказані умови поставки та ціни, відмінні від зазначених в інвойсі.

З матеріалів справи встановлено, що умовою поставки згідно з Комерційним інвойсом від 26.08.2022 № 20g-3 є (FOB Нінгбо, Китай), тоді як прайс-лист виробника стосується умови поставки - EXW.

До переліку додаткових документів, визначених частиною третьою статті 53 МК, входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, а також розрахунок ціни (калькуляція). Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. Положеннями пункту 4 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України закріплено таку загальну засаду цивільного законодавства, як свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом та з якої випливає свобода способів ініціювання підприємницьких цивільних правовідносин, у тому числі свобода форми прайс-листа. Отже, з огляду на засаду свободи підприємницької діяльності наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, умов поставки, не може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, якщо з інших поданих декларантом документів можливо встановити такі умови поставки.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.01.2018 у справі № 816/747/15-а.

Ціна та вартість товару, а також умови поставки (FOB Нінгбо, Китай) відповідно до правил ІНКОТЕРМС визначені безпосередньо у Комерційному інвойсі від 26.08.2022№ 20g-3, Додатку від 24.06.2022 № 36 та Додатковій угоді від 04.08.2022 № 36 до Контракту від 05.03.2020 № DM-0503/1 на поставку товарів.

Отже, вказана обставина не може слугувати підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

Більше того, прайс-лист не є обов`язковим документом, який в розумінні норм Митного кодексу визначає та/або впливає на числові значення складових митної вартості товару.

Щодо доводів апелянта про те, що в CMR від 27.10.2022 № UN/1371, CMR від 27.10.2022 № UN/1373 у гр. 22, 23 та 16 відсутні реквізити, печатки, підписи відправника та перевізника, та у CMR від 27.10.2022 № UN/1368 гр 22 та 16 відсутні відомості про перевізника (відсутні печатки та підписи), колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до статті 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956 року; далі також Конвенція) вантажна накладна містить такі дані: а) дата і місце складання вантажної накладної; b) ім`я та адреса відправника; с) ім`я та адреса перевізника; d) місце і дата прийняття вантажу до перевезення і передбачене місце його доставки; е) ім`я та адреса одержувача; f) прийняте позначення характеру вантажу і спосіб його упакування та, у випадку перевезення небезпечних вантажів, їх загальновизнане позначення; д) кількість вантажних місць, їх спеціальне маркування і нумерація місць; h) вага вантажу брутто чи виражена в інших одиницях виміру кількість вантажу; і) платежі, пов`язані з перевезенням (провізна плата, додаткові платежі, митні збори, а також інші платежі, що стягуються з моменту укладання договору до доставки вантажу); j) інструкції, необхідні для виконання митних та інших формальностей; к) заява про те, що перевезення здійснюється, незалежно від будь-яких умов, згідно положень дійсної Конвенції.

У випадку потреби, вантажна накладна повинна також містити наступні дані: а) заява про те, що перевантаження забороняється; b) платежі, які відправник зобов`язується сплатити; с) сума платежу, що підлягає сплаті при доставці; d) декларована вартість вантажу і сума додаткової цінності його для відправника; е) інструкції відправника перевізнику відносно страхування вантажу; f) погоджений термін, протягом якого повинно бути виконано перевезення; д) перелік документів, переданих перевізнику.

Сторони можуть внести у вантажну накладну будь-яку іншу інформацію, яку вони вважають корисною.

Згідно з частиною першою статті 5 Конвенції вантажна накладна складається в трьох оригінальних примірниках, підписаних відправником і перевізником. Ці підписи можуть бути надруковані чи замінені печатками відправника і перевізника, якщо це допускається законодавством країни, в якій складена вантажна накладна. Перший примірник передається відправнику, другий супроводжує вантаж, а третій залишається у перевізника.

Отже, відповідно до наведених вище положень Конвенції ні відправник, ні перевізник не мають обов`язку проставляти на вантажній накладній (CMR) свої підписи або штампи.

Таким чином, відправником та перевізником товару не було порушено правил заповнення вантажної накладної (CMR).

Графа 23 CMR, на яку вказує митний орган, як на недолік в оформленні через відсутність у ній підпису перевізника, містить підпис перевізника, що дають змогу його ідентифікувати та не суперечить вимогам Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів.

При цьому, факт проставлення або непроставлення підпису та/або штампу відправника та перевізника товару чи незаповнення граф 22, 23 та 16 жодним чином не впливає на визначення митної вартості такого товару.

Щодо тверджень митного органу, про відсутність у поданих декларантом документах замовлення на постачання товару та письмової заявки слід зазначити, що статтею 53 МК України визначений перелік документів, що подаються на підтвердження заявленої митної вартості. Серед зазначеного переліку немає заявок (замовлень) чи будь-яких інших попередніх документів. При цьому, згідно з частиною п`ятою статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Тому, замовлення до Контракту не є первинним документом, який містить в собі інформацію про вартість товару. Заявка (замовлення) не має впливу на числові визначення митної вартості. Крім того, відповідач при наданні консультацій не витребував у декларанта наведеного замовлення.

Щодо покликань відповідача в оскарженому рішенні на те, що надані до митного оформлення коносаменти від 12.09.2022 № HS122090034, від 12.09.2022 № HS122090033 не заповнений (Усі графи пусті), колегія суддів зазначає наступне.

Коносамент - це документ, що видається морським перевізником вантажу його відправнику, що засвідчує прийняття вантажу до перевезення і містить зобов`язання доставити вантаж до пункту призначення і передати його одержувачу.

Міжнародною конвенцією про уніфікацію деяких правил про коносамент від 25.08.1924 року визначено обов`язкові реквізити даного документу, а саме: найменування судна, якщо вантаж прийнято до перевезення на визначеному судні; найменування перевізника; місце приймання або Навантаження вантажу; найменування відправника; місце призначення вантажу чи, при наявності чартеру, місце призначення або направлення судна; найменування одержувача вантажу (іменний коносамент) або зазначення, що коносамент видано наказу відправника, або найменування одержувача з зазначенням, що коносамент видано наказу одержувача (ордерний коносамент), або визначенням, що коносамент видано на пред`явника (коносамент на пред`явника); найменування вантажу, його маркування, кількість місць чи кількість та/або міра (маса, об`єм), а в необхідних випадках - дані про зовнішній вигляд, стан і особливі властивості вантажу; для небезпечних вантажів - найменування вантажу, порядковий номер виробу або речовини відповідно до прийнятої Організацією Об`єднаних Націй системи, клас (підклас), група сумісності для вантажів класу 1, додаткові види небезпеки та група пакування (Якщо визначена), а також маса нетто вибухової речовини; фрахт та інші належні перевізнику платежі або зазначення, що фрахт повинен бути сплачений згідно з умовами, викладеними в рейсовому чартері або іншому документі, або зазначення, що фрахт повністю сплачено; час і місце видачі коносамента; кількість складених примірників коносамента.

З матеріалів справи встановлено, що між позивачем (вантажоотримувачем) та перевізником ТОВ «СУПРАМАРІН» укладений договір перевезення від 11.01.2021 № ДМ-11-01-2021.

ТОВ «СУПРАМАРІН» видало позивачу для пред`явлення у митні органи довідку про транспортні витрати від 19.10.2022 № 1910/01, відповідно до якої транспортні витрати з перевезення вантажу, що прибув за коносаментом HS 122090034 по маршруту Ningbo, China - Gdansk, Poland у контейнері DFSU7370588, склали 291042,28 грн без ПДВ, вантаж не був застрахований. Вказана сума відповідає сумі, вказаній перевізником у рахунку на оплату від 20.10.2022 № 1877.

ТОВ «СУПРАМАРІН» видало позивачу для пред`явлення у митні органи довідку про транспортні витрати від 19.10.2022 № 1910/02, відповідно до якої транспортні витрати з перевезення вантажу, що прибув за коносаментом HS 122090033 по маршруту Ningbo, China - Gdansk, Poland у контейнері OOCU7390684, склали 291042,28 грн без ПДВ, вантаж не був застрахований. Вказана сума відповідає сумі, вказаній перевізником у рахунку на оплату від 20.10.2022 № 1878.

При цьому, митним органом не заперечується факт надання позивачем під час митного оформлення імпортованих товарів копій рахунків на оплату від 20.10.2022 № 1877, від 20.10.2022 № 1878 від ТОВ «СУПРАМАРІН» на компенсацію за послуги морського перевезення.

Водночас наявність недоліків у заповненні коносаменту жодним чином не впливає на числові показники митної вартості товару.

Також митний орган покликається на те, що відповідно до даних онлайн ресурсу track-trace.com контейнер DFSU7370588 20.10.2022 був вивантажений у порту Гданська. Відповідно до поданої CMR він був завантажений на автотранспортний засіб 27.08.2022. Таким чином, у Гданську контейнер був знятий з судна, товар зберігався тиждень та був навантажений на транспортний засіб. Серед поданих документів відсутні відомості щодо вартості зазначених послуг, а відповідні складові не були включені до митної вартості товару, що є порушенням вимог частини десятої статті 58 МКУ, в рахунку від 17.10.2022 LS-4455301 на суму 232722 грн не вказані маршрути за якими надавались транспортні послуги; відповідно до даних онлайн ресурсу track-trace.com контейнер OOCU7390684 20.10.2022 був вивантажений з судна у порту Гданська. Відповідно до поданої CMR він був завантажений на автотранспортний засіб 27.08.2022. Таким чином, у Гданську контейнер був знятий з судна, товар зберігався тиждень та був навантажений на транспортний засіб.

Щодо цього апеляційний суд зазначає таке.

Рахунок від 28.10.2022 № СФ-0000396, рахунок від 20.10.2022№ 1877, рахунок від 28.10.2022 № СФ-0000397, рахунок від 20.10.2022№ 1878, довідка від 28.10.2022 № 22-2810/02 та довідка про транспортні витрати від 19.10.2022 № 1910/02 містять інформацію про вартість міжнародного морського перевезення та міжнародного автоперевезення товару.

Між позивачем та ТОВ «СУПРАМАРІН» укладений Генеральний договір транспортного експедирування від 11.01.2021 № ДМ-11-01-2021, копія якого була надана відповідачу.

Згідно з пунктом 3.1 вказаного договору транспортного експедирування від 11.01.2021 № ДМ-11-01-2021 послуги експедитора, а також витрати, збори та інші платежі, здійснені експедитором на користь клієнта, і пов`язані з виконанням цього договору оплачуються клієнтом протягом 14 календарних днів з моменту отримання сканкопії рахунку. У разі виникнення у експедитора додаткових витрат, оплати штрафів і проведення інших платежів в інтересах клієнта, пов`язаних з виконанням цього договору, експедитор виставляє додатковий рахунок, який підлягає сплаті клієнтом в той же термін.

Позивач вказує, що ТОВ «СУПРАМАРІН» не направляло позивачу будь-яких додаткових рахунків на сплату чи компенсацію будь-яких витрат на зберігання товар. Тому у позивача відсутні як будь-які відомості щодо можливих витрат на зберігання товару в порту, так і будь-які підстави для включення таких витрат до складу митної вартості товарів.

Щодо покликань відповідача, що поданий до митного оформлення рахунок від 17.10.2022 № 18-4455301 виданий на підставі договору від 12.12.2019 № ДМ-12-12, а даний договір до митного оформлення не подавався та у рахунку-фактурі на перевезення від 28.10.2022 № СФ-0000398 є посилання на договір від 03.10.22 № 922-0310/01, який до митного оформлення не подавався, суд зазначає, що вказані договори не є тим доказом, який може поставити під сумнів достовірність інших доказів, які прямо свідчать про митну вартість товару. Їх неподання декларантом не може бути підставою для прийняття оскарженого рішення.

Апеляційний суд зазначає, що в процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. А тому необґрунтованими є покликання відповідача, що неналежна якість додатків до звіту від 13.09.2022 № 066 не дає можливості прочитати всю наявну інформацію та з`ясувати характеристики товарів, що пропонуються до продажу, оскільки відповідач не вказав, яким чином висновок про характеристики товару, надасть можливість підтвердити чи спростувати відомості офіційно виданих продавцем товару документів щодо ціни товару.

З огляду на наведене, апеляційний суд приходить до переконання про те, що відповідач не довів неправильності проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у митних деклараціях, не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах.

Згідно правової позиції, сформованої Верховним Судом та висловленої, зокрема, у постанові від 05.03.2019 у справі № 815/5791/17, основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, та банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (стаття 53) заборонено.

Поряд з цим, відповідно до норм статей 51-58 МК України, самої констатації суб`єктом владних повноважень наявних у нього сумнівів щодо вартості товарів недостатньо для прийняття рішення про коригування такої вартості, вказаний сумнів повинен бути обґрунтований з покликанням на інформацію, яка стала підставою його виникнення.

У оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості вказано, що відповідач митну вартість визначив за другорядним резервним методом. Його застосування передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Згідно з пунктами 2 і 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом, а також обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Частиною третьою статті 58 МК України встановлено, що у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до частини восьмої статті 57 МК України, у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 64 МК України митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі: 1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України; 2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей; 3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера; 4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу; 5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн; 6) мінімальної митної вартості; 7) довільної чи фіктивної вартості.

Верховний Суд у своїй постанові від 10.12.2020 у справі № 380/10399/20, серед іншого, сформулював правовий висновок, за яким рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2 і 4 частини другої статті 55 МК України, якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод. При здійсненні контролю за коригуванням митної вартості товару, проведеним митним органом за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом), суд повинен вимагати від відповідача доведення того, що товар за певною митною вартістю дійсно був ввезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була скоригована, що рішення про коригування (якщо воно приймалося) було оскаржене до суду та скасоване судом.

Апеляційний суд вважає, що приймаючи спірне рішення про коригування митної вартості товарів, митний орган послався лише на неподання декларантом додаткових документів, не навів при цьому пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та не зазначив докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, що не дає підстав вважати вказане рішення обґрунтованим та мотивованим. Тобто, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішеннях про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

З огляду на те, що декларантом відповідачу надані документи на підтвердження митної вартості товару, колегія суддів зазначає, що у митного органу були наявні достатні документи, які підтверджують числові значення всіх складових митної вартості імпортованого товару та відомості щодо ціни товару.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв не у спосіб що визначені законами та Конституцією України. Відповідач в порушення вимог статті 77 КАС України не довів наявність у нього обґрунтованого сумніву у правильності визначення декларантом митної вартості товару за ціною договору. Зазначене, в свою чергу, дає підстави вважати, що оспорювані рішення про коригування митної вартості товару є протиправними та вони підлягають скасуванню.

Такий висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, яка викладена в постановах від 27.06.2019р. у справі № 803/667/17, від 02.04.2019р. у справі № 809/784/19, від 06.03.2019р. у справі № 809/278/17, від 20.02.2018 р. у справі № 809/1884/1.

Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою апелянта з висновками суду першої інстанцій по їх оцінці, тому не можуть бути прийняті апеляційною інстанцією.

Щодо покликань апелянта на стягнення судового збору оскаржуваним рішенням суду першої інстанції, у розмірі, який перевищує, встановлений Законом України «Про судовий збір», колегія суддів зазначає наступне.

Позивачем заявлено вимогу визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 19.10.2022 № UА209000/2022/000102/2, від 04.11.2022 №№ UА209000/2022/000118/2, UА209000/2022/000119/2, UА 209000/2022/000120/2.

Скасування рішення про коригування митної вартості товарів є підставою для повернення позивачу з державного бюджету надміру зарахованих до державного бюджету сум митних платежів, що прямо передбачено частиною третьою статті 301 МК України: помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Тобто, прийняття оскаржуваних рішень призвело до зміни майнового стану позивача в частині обов`язку сплатити мито та ПДВ (митні платежі) в більшому розмірі, скасування ж цих рішень призведе до виникнення права на повернення цих сум, що і є ціною позову, а не різниці в показниках митної вартості, яка є лише основою (базою) для нарахування податків.

Тобто ціною позову та втручанням в майнові права позивача в спірному випадку є додаткові зобов`язання зі сплати податків (мита та ПДВ).

Класифікатором способів розрахунку, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011, визначено, що 55 спосіб платежу це різниця між сумами платежів, нарахованими за митною вартістю, визначеною декларантом, і митною вартістю, визначеною митним органом (у разі внесення грошової застави на відповідний рахунок митного органу). 1) Рішення про коригування митної вартості від 19.10.2022 № UA209000/2022/000102/2, сума донарахованих митних платежів становить 400042,03 грн, що підтверджується оформленою МД № UA03U3 (гр.47 різниця мита становить 76931,16 грн., податку на додану вартість 323110,87 загальна різниця 400042,03гривень); 2) Рішення про коригування митної вартості від 04.11.2022 № UA209000/2022/000118/2, сума донарахованих митних платежів становить 412368,77 грн., що підтверджується оформленою МД № UA16U6 (гр.47 різниця мита становить 796301,69 грн., податку на додану вартість 333067,08 загальна різниця 412368,77гривень; 3) Рішення про коригування митної вартості від 04.11.2022 № UA209000/2022/000119/2, сума донарахованих митних платежів становить 363455,81 грн. що підтверджується оформленою МД № UA93U5 (гр.47 різниця мита становить 69895,35 грн., податку на додану вартість 293560,46 загальна різниця 363455,81 гривень); 4) Рішення про коригування митної вартості від 04.11.2022 № UA209000/2022/000120/2, сума донарахованих митних платежів становить 360179,41 грн. що підтверджується оформленою МД № UA23U0 (гр.47 різниця мита становить 69265,27 грн., податку на додану вартість 290914,14 загальна різниця 360179,41гривень).

З врахуванням цієї позиції ціна позову по даній справі становить 1536046,02 гривень.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, встановлюється ставка судового збору - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що ціна позову становить 1536046,02 гривень, за подання позову підлягав сплаті судовий збір у сумі 1,5 відсотка ціни позову, що становить 23040,69 грн. (оскільки 1536046,02 *1,5%=23040,6908).

Враховуючи те, що судом першої інстанції стягнуто з Львівської митниці за рахунок бюджетних асигнувань в користь товариства з обмеженою відповідальністю «ДМ-ЕКСПОРТ» 26840,00 грн., колегія суддів приходить до висновку про те, що в цій резолютивній частині оскаржуване рішення слід змінити, виклавши абзац шостий наступним чином: «Стягнути з Львівської митниці за рахунок бюджетних асигнувань в користь товариства з обмеженою відповідальністю «ДМ-ЕКСПОРТ» 23040 (двадцять три тисячі сорок) грн 69 коп. судових витрат.».

Відповідно до пункту 2 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно частин першої та другої статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Невідповідність висновків суду обставинам справи вважається у тому разі, якщо останні встановлені судом повно та згідно з дослідженими ним доказами, проте висновки зі встановлених обставин зроблені невірно.

Враховуючи викладене, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, що суд першої інстанції у справі, що розглядається не дав належної оцінки встановленим обставинам, неправильно застосував норми матеріального права, що призвело до ухвалення помилкового рішення, а відтак апеляційну скаргу позивача слід задовольнити, а резолютивну частину оскаржуваного судового рішення змінити.

Керуючись статтями 241, 242, 308, 310, 315, 317, 321, 325, 370 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Львівської митниці задовольнити частково.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2023 року у справі № 380/8957/23 змінити, виклавши абзац шостий резолютивної частини у наступній редакції: «Стягнути з Львівської митниці за рахунок бюджетних асигнувань в користь товариства з обмеженою відповідальністю «ДМ-ЕКСПОРТ» 23040 (двадцять три тисячі сорок) грн 69 коп. судових витрат.».

В решті оскаржуване судове рішення залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених частиною 4 статті 328 КАС України.

Головуючий суддя В. С. Затолочний
судді Л. Я. Гудим
В. Я. Качмар
Повне судове рішення складено 26.01.2024