Справа № 260/8291/23
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2024-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

23 січня 2024 року м. Ужгород№ 260/8291/23
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Плеханова З.Б.

при секретарі Ковач Н.М

за участю:

позивача: ОСОБА_1 - представник адвокат Миня Г.І.

відповідача: Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області - представник Ващук А.С.

третьої особи: Управління державної казначейської служби України у м. Ужгороді Закарпатської області - представник не з явився

приватний нотаріус -Дурневич Н.М. - не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, треті особи: Управління державної казначейської служби України у м. Ужгороді Закарпатської, області, приватний нотаріус Дурневич Н.М., про повернення безпідставно сплачених коштів

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, яким просить:

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України у Закарпатській області щодо підготування та направлення подання до Управління Державної казначейської служби України у м. Ужгороді Закарпатської області для повернення 18 860,00 (Вісімнадцять тисяч вісімсот шістдесят) гривень збору на обов`язкове державне пенсійне страхування для проведення реєстрації права власності на житло

та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Закарпатській області підготувати та направити подання до Управління Державної казначейської служби України у м Ужгороді Закарпатської області для повернення 18 860,00 (Вісімнадцять тисяч вісімсот шістдесят) гривень збору на обов`язкове державне пенсійне страхування для проведення реєстрації права власності на житло.

Позивач позовні вимоги мотивував тим, що відповідно до пункту 9 частини першої статті 1 Закону України «Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування», особа, яка придбали житло вперше, звільняється від сплати збору на обов`язкове пенсійне страхування, у зв`язку з чим позивачем було подано до відповідача заяву про повернення помилково сплачених коштів. Однак, відповідачем відмовлено в задоволенні зазначеної заяви. Така відмова, на думку позивача, є протиправною та необґрунтованою, позаяк відсутність у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно будь-яких інших записів про об`єкти житлової нерухомості ОСОБА_1 , окрім придбаної квартири, є беззаперечним доказом, що житло придбано позивачем вперше. Вважає, що сплачена ним сума збору підлягає поверненню.

18 жовтня 2023 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду відкрито загальне позовне провадження у адміністративній справі.

20 листопада 2023 року від Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області надійшов відзив на позов, у якому просив у задоволені позову відмовити. Зазначив, що 26.09.2020 набрала чинності Постанова №866 від 23.09.2020, якою внесено зміни до Порядку №1740 від 03.11.1998. Пунктом 15-3 Порядку №1740 зі змінами передбачено, що документи щодо звільнення громадян від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу майна надаються нотаріусу, а Пенсійний фонд не володіє інформацією щодо прав власності громадян на нерухоме майно.

20 листопада 2023 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду залучено в якості третьої особи без самостійних вимог : приватного нотаріуса Дурневич Н.М., якого зобов`язано в термін 7 днів з дня отримання даної ухвали надати суду інформацію: чи надавалася позивачем ОСОБА_1 при укладенні 15.05.2023 року договору купівлі-продажу документи згідно п.п. "в" і "г" пункту 15-2 Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій.

11 грудня 2023 року від представника позивача надійшли письмові пояснення відповідно до яких зазначено, що позивачем з поданням Позовної заяви були надані передбачені даною постановою КМУ від 23 вересня 2020 року №866 зазначений перелік документів, а саме: копія заяви Позивача до Головного управління Пенсійного фонду України у Закарпатській області, копія квитанції про оплату збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна від 15.05.23 року, копія договору купівлі-продажу квартири, копія витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, копія довідки Ужгородської міської ради від 15.05 23 року, копія довідки з виконавчого комітету Хустської міської ради від 01.08.2023 року, копія довідки з АГ «ОЩАДБАНК» від 21 червня 2023 року, копія довідки з А ї «ОЩАДБАНК» від 16 червня 2023 року.

Крім того посилається на судову практику щодо задоволення таких позовів , а саме на Постанову від 23.04.20І9 року по справі №802/1566/17-а, від 04.04.2019 року по справі №819/1553/17, по справі №819/806/17 від 02.04.2019 року, від 28.03.2019 року по справі №819/830/17, від 30 січня 2018 року по справі №819/1498/17, від 31 січня 2018 року по справі №819/1667/17, від 13 грудня 2018 року по справі №813/969/17 та інші). Зазначає, що відсутність в Україні єдиної системи реєстрації прав на нерухоме майно та позбавлення можливості Пенсійного фонду України та його територіальних відділень встановити придбання квартир конкретною особою вперше, не може ставитись в провину особі, оскільки не визначення порядку виконання законодавчо закріплених норм не може впливати на порушення прав громадян, які наділені такими правами. Відтак зазначає, що саме органи Пенсійного фонду України зобов`язані довести, то позивач придбав житло не вперше.

14 грудня 2023 року від приватного нотаріуса Дурневич Н.М. надійшла інформація, відповідно до якої повідомлено, що при укладанні договору купівлі-продажу квартири, посвідченого приватним нотаріусом Дурневич Н.М. 15.05.2023 р. за реєстровим №436 ОСОБА_1 не надавалися документи згідно п.п. "в" і "г" пункту 15-2 Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій.

Представник третьої особи також не скористався правом подачу до суду пояснень по справі, причин їх ненадання не повідомив.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав наведених у позові та письмових поясненнях.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечив проти позову з мотивів наведених у відзиві.

Обставини встановлені судом.

Згідно договору купівлі-продажу квартири від 15.05.2023 р., укладеного між ПРИВАТНИМ ПІДПРИЄМСТВОМ ФІРМА «КАРПАТИ-УКР» від імені якого діє директор Джумурат Е.Ю.(Продавець) та ОСОБА_1 (Покупець), позивач придбав у власність однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 63,9 кв.м., житловою 20,3 кв.м., що підтверджується копією договору купівлі-продажу та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Договір купівлі-продажу квартири від 15.05.2023 р., посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Дурневич Н.М. та зареєстровано в реєстрі за №436 .

Згідно зі звітом про оцінку квартири АДРЕСА_1 від 21.03.2023 року, виданим ПП «Оціночна компанія «Лемберг», ринкова вартість нерухомого майна, яке є предметом цього Договору, складає 1 886 000,00 (один мільйон вісімсот вісімдесят шість тисяч гривень 00 копійок) гривень.

В пункті 4.4. Договору зазначено , що збір на обовязкове державне пенсійне страхування , оплата якого передбачена п. 9 ст. 1 ЗУ "Про збір на обовязкове державне пенсійне страхування " сплачений покупцем повністю до підписання цього догору.

З операції купівлі-продажу нерухомого майна позивачем було сплачено збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна в розмірі 1% від його вартості в загальній сумі: 18 860,00 (Вісімнадцять тисяч вісімсот шістдесят) гривень 00 коп. про що свідчать копія квитанції від 15.05.2023 року.

04 липня 2023 року позивач звернулася заявою до Головного управління Пенсійного фонду України у Закарпатській області про підготовку та направлення подання до Управління Державної казначейської служби України у м. Ужгороді Закарпатської області для повернення 18 860,00 (Вісімнадцять тисяч вісімсот шістдесят) гривень збору на обов`язкове державне пенсійне страхування для проведення реєстрації права власності на житло.

До вказаної заяви позивачем було додано наступні документи:

- платіжна квитанція №ПН 5558 від 15.05.2023 р.

- договір купівлі-продажу квартири від НСТ 902755

- витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 50263111

- довідку Ужгородської міської ради від 15.05 23 року №219,

- довідку з АТ «ОЩАДБАНК» від 21 червня 2023 року №09/03-1057,

- довідку з АТ «ОЩАДБАНК» від 16 червня 2023 року.09/03-1046

Листом від 12.07.2023 року №0700-0604-8/37305, Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області відмовило позивачу у задоволенні заяви про повернення сплачених коштів у зв`язку з тим, що з 26.09.2020 набрала чинності Постанова Кабінету Міністрів України від 23.09.2020 №866 «Про внесення змін до Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій», згідно з якою документи , що стверджують звільнення особи від сплати збору надаються нотаріусу перед нотаріальним посвідченням договору купісвлі-продажу нерухомого майна, .Відповідно до підпунктів «б», «в», і «г» пункту 15-2 Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій №1740 від 03.11.1998, збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі нерухомого майна з 26.09.2020 не сплачується, якщо особа придбаває житло вперше.

Так, відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав №332276333 від 15.05.2023 р. позивач є власником квартири АДРЕСА_1 .

Згідно довідки Ужгородської міської ради від 15.05 23 року №219, гр. ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та члени його сім`ї: дружина - гр. ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), дочка - гр. ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), дочка - гр. ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) за час проживання в місті Ужгороді, участі в приватизації державного житлового фонду, який знаходиться в комунальній власності міста з використанням житлових чеків не приймали. Інформація про приватизацію державного житлового фонду, який перебував у повному господарському віданні або в оперативному управлінні державних підприємств, організацій та установ міста у виконкомі міської ради відсутня.

Відповідно до довідки з виконавчого комітету Хустської міської ради від 01.08.2023 року №1425/02-22, ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), та члени його сім`ї: дружина - гр. ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), донька - гр. ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), донька - гр. ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) за час проживання в Хустській територіальній громаді, участі в приватизації державного житлового фонду, який знаходиться в комунальній власності громади участі не приймали. Інформація про приватизацію державного житлового фонду, який перебував у повному господарському віданні або в оперативному управлінні державних підприємств, організацій та установ міста у виконкомі міської ради відсутня.

Згідно довідки від 16 червня 2023 року.09/03-1046 виданою філією-Закарпатське обласне управління АТ «Ощадбанк» гр. - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та члени його сім`ї : дружина - гр. ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) , дочка - гр. ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) , дочка - ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) в тому, що списки на приватизацію житла по місту Ужгороду в Банк не надходили.

Відповідно до довідки від 21 червня 2023 року №09/03-1057, що видана філією-Закарпатське обласне управління АТ «Ощадбанк» гр. - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та члени його сім`ї: дружина - гр. ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), дочка - гр. ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), дочка - ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) в тому, що ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та члени його сім`ї не значиться в списку громадян, які мають право на приватизацію житла за адресами : АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_3 ; АДРЕСА_4 .

Мотиви та норми права застосовані судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною абз.1 п.9 ст.1 Закону України «Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування» передбачено, що платниками збору на обов`язкове державне пенсійне страхування є підприємства, установи та організації незалежно від форм власності та фізичні особи, які придбавають нерухоме майно, за винятком державних підприємств, установ і організацій, що придбавають нерухоме майно за рахунок бюджетних коштів, установ та організацій іноземних держав, що користуються імунітетами і привілеями згідно із законами та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також громадян, які придбавають житло і перебувають у черзі на одержання житла або придбавають житло вперше.

Відповідно до абз.2 п.9ст.1 цього Закону нерухомим майном визнається жилий будинок або його частина, квартира, садовий будинок, дача, гараж, інша постійно розташована будівля, а також інший об`єкт, що підпадає під визначення групи 3 основних засобів та інших необоротних активів згідно з Податковим кодексом України.

Згідно абзацом 3 п.9 ст. 1 цього Закону нотаріальне посвідчення договорів купівлі-продажу нерухомого майна здійснюється за наявності документального підтвердження сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна.

Питання сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій згідно із Законом України "Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування" врегульовано Порядком сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1740 від 03.11.1998 (далі - Порядок) ( в редакції станом на 14.12.022 року , яка діяла станом на час спірних правовідносин та яка є діючою на час судового розгляду)

Збір на обов`язкове державне пенсійне страхування сплачується платниками на бюджетні рахунки для зарахування надходжень до державного бюджету, відкриті в головних управліннях Казначейства в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі - головні управління Казначейства).

Згідно з абз. 1 п. 15-1 Порядку збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна сплачується підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності та фізичними особами, які придбавають нерухоме майно, у розмірі 1 відсотка від вартості нерухомого майна, зазначеної в договорі купівлі-продажу такого майна, за винятком державних підприємств, установ і організацій, що придбавають нерухоме майно за рахунок бюджетних коштів, установ та організацій іноземних держав, що користуються імунітетами і привілеями згідно із законами та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також громадян, які придбавають житло і перебувають у черзі на одержання житла або придбавають житло вперше.

Відповідно до абз.2 п.15-3 Порядку №1740 документом, що підтверджує сплату збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна, є платіжне доручення платника збору про перерахування сум збору на бюджетні рахунки для зарахування надходжень до державного бюджету, відкриті в головних управліннях Казначейства. Копія такого платіжного доручення зберігається в нотаріуса, який посвідчив договір.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 вересня 2020 року №866 внесено зміни до Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій» (далі - Постанова №866), зокрема, доповнено п.15-2 вказаного Порядку підпунктами «в» і «г» такого змісту:

збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі нерухомого майна не сплачується, якщо:

«в) особа придбаває житло вперше, що підтверджується заявою фізичної особи про те, що вона не має та не набувала права власності на житло (в тому числі не приватизовувала, не успадковувала, не отримувала у дар, не купувала, зокрема як частку в спільному майні подружжя), та відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей з невід`ємної архівної складової частини цього Реєстру про набуття, зміну і припинення речових прав на нерухоме майно, про внесені зміни до відповідних записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно) про відсутність зареєстрованих за такою особою прав власності на житло, а також даними про невикористання житлових чеків для приватизації або використання їх для приватизації частки майна державних підприємств і земельного фонду. Документом, що підтверджує невикористання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду, є довідки з місць проживання (після 1992 року);

Пункт 15-3 доповнено абзацом такого змісту:

«Нотаріальне посвідчення договорів купівлі-продажу нерухомого майна здійснюється без документального підтвердження сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна за наявності зазначених у підпунктах «в» і «г» пункту 152 цього Порядку інформації та документів, що підтверджують звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування».

Дана постанова Кабінету Міністрів України від 23 вересня 2020 року №866 «Про внесення змін до Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій» набрала чинності 26 вересня 2020 року.

Таким чином з 26 вересня 2020 року законодавцем конкретизовано та деталізовано законодавство, яке регламентувало підстави та процедуру звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування. Зокрема, держава чітко визначила коло осіб, які у розумінні Закону України «Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування» вважаються такими, що придбавають житло вперше (до придбання житла особа не набувала права власності на інше житло в будь-який із перелічених способів: не приватизувала державний житловий фонд, не успадковувала, не отримувала у дар, не купувала, зокрема як частку в спільному майні подружжя); перелік документів, котрі особа повинна зібрати та надати для підтвердження того, що вона вперше придбаває житло.

Відтак, починаючи з 26 вересня 2020 року в рамках чинного законодавства держава створила цілком дієвий механізм, за умови дотримання якого фізична особа, що придбаває житло вперше та, відповідно, не є платником збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі нерухомого майна (житла), не сплачує збір при нотаріальному посвідченні договору купівлі-продажу. Для цього фізична особа подає нотаріусу:

- заяву про те, що вона не має та не набувала права власності на житло (в тому числі не приватизовувала, не успадковувала, не отримувала у дар, не купувала, зокрема як частку в спільному майні подружжя);

- відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей з невід`ємної архівної складової частини цього Реєстру про набуття, зміну і припинення речових прав на нерухоме майно, про внесені зміни до відповідних записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно) про відсутність зареєстрованих за такою особою прав власності на житло,

- дані про невикористання житлових чеків для приватизації або використання їх для приватизації частки майна державних підприємств і земельного фонду. Документом, що підтверджує невикористання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду, є довідки з місць проживання (після 1992 року).

За умови отримання від фізичної особи перелічених документів нотаріус на підставі абз. 4 п. 15-3 Порядку №1740 здійснює нотаріальне посвідчення договору купівлі-продажу нерухомого майна без документального підтвердження сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна.

Аналіз викладених норм чинного законодавства дає підстави вважати, що з 26.09.2020 визначено механізм, за умови дотримання якого фізична особа, що придбаває житло вперше, не сплачує збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі нерухомого майна (житла) при нотаріальному посвідченні договору купівлі-продажу.

Суд звертає увагу, що безпідставними є покликання позивача на судову практика щодо задоволення таких позовів , а саме на Постанову від 23.04.20І9 року по справі №802/1566/17-а, від 04.04.2019 року по справі №819/1553/17, по справі №819/806/17 від 02.04.2019 року, від 28.03.2019 року по справі №819/830/17, від 30 січня 2018 року по справі №819/1498/17, від 31 січня 2018 року по справі №819/1667/17, від 13 грудня 2018 року по справі №813/969/17 , оскільки така практика була сформована до набрання чинності Постанови Кабінету Міністрів України №866 «Про внесення змін до Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарської операції» від 23.09.2020, яка набрала чинності 26.09.2020 р., а отже не підлягає врахуванню у даній справі.

Крім того суд звертає увагу, що безпідставними є покликання позивача й на те, що в Україні відсутній механізм перевірки інформації про факт придбання нерухомості вперше, оскільки саме прийняттям постанови Кабінетом Міністрів України від 23 вересня 2020 року №866, внесено зміни до Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій та яка набрала чинності 26 вересня 2020 року та створено механізм перевірки цієї інформації у спосіб подання позивачем визначеного пакету документів.

Крім того, Наказом Мінфіну 03.09.2013 № 787 затверджений Порядок повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, який розроблено на виконання статей 43, 45, 78 та 112 Бюджетного кодексу України, статті 43 Податкового кодексу України, статті 301 Митного кодексу України, статті 7 Закону України «Про судовий збір» та Положення про Міністерство фінансів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 375.( далі-Порядок)

Пунктом 2 Порядку визначено , він визначає процедури:

повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, а саме: податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджету, коштів від повернення до бюджетів бюджетних позичок, фінансової допомоги, наданої на поворотній основі, та кредитів, у тому числі залучених державою (місцевими бюджетами) або під державні (місцеві) гарантії (далі - платежі);

перерахування платежів, помилково або надміру зарахованих до відповідних бюджетів (крім коштів, зарахованих через єдиний рахунок), у рахунок сплати інших платежів незалежно від виду бюджету на відповідні бюджетні рахунки для зарахування надходжень (далі - рахунки за надходженнями);

перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок.

Повернення (перерахування) помилково або надміру зарахованих до бюджету або повернення на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджетів, або перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, здійснюється за поданням (висновком, повідомленням) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, а при поверненні судового збору (крім помилково зарахованого) - за судовим рішенням, яке набрало законної сили.( п. 5 Порядку)

У разі повернення (перерахування) помилково або надміру зарахованих до бюджету зборів, платежів та інших доходів бюджетів (крім зборів та платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС та органи Держмитслужби) орган, що контролює справляння надходжень бюджету, засобами системи Казначейства формує подання в електронній формі згідно з додатком 1 до цього Порядку та подає його до відповідного головного управління Казначейства за місцем зарахування платежу до бюджету, Казначейства.

Заява про повернення (перерахування) коштів з бюджету складається та подається платником до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, з платежу, який підлягає поверненню (крім повернення судового збору, за виключенням помилково зарахованого), із обов`язковим зазначенням інформації в такій послідовності:

найменування платника (суб`єкта господарювання) (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті),

код за ЄДРПОУ (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) фізичної особи (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті),

реєстраційний номер облікової картки платника податків (ідентифікаційний номер) або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та мають відмітку у паспорті),

місцезнаходження юридичної особи або місце проживання фізичної особи (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті) та номер контактного телефону (за згодою), -причина повернення (перерахування) коштів з бюджету,

- найменування банку або небанківського надавача платіжних послуг, - місцезнаходження банку (у разі повернення коштів в іноземній валюті (латиницею)), в якому відкрито рахунок отримувача коштів,

-та реквізити такого рахунка (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті),

-номер карткового рахунка отримувача коштів (за наявності).

Разом із заявою про повернення (перерахування) коштів з бюджету платником подається до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, оригінал або копія платіжної інструкції, яка підтверджує перерахування коштів до бюджету.

Отже, вищевказаним Порядком не передбачено процедуру звернення до пенсійного органу особи з переліком документів на підтвердження придбання житла вперше, і не передбачено процедуру розгляду пенсійним органом таких документів та підnвердження факту придбавання особою житла. Іншими нормативними актами таке повноваження відповідача також не встановлено.

Згідно із частинами першою та другою статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики ЄСПЛ.

Згідно вимог статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що встановлені у справі обставини не підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак, у задоволенні позовної заяви належить відмовити повністю.

Керуючись статтями 14 частиною 1, 242-246 КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

1. У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, треті особи: Управління державної казначейської служби України у м. Ужгороді Закарпатської, області, приватний нотаріус Дурневич Н.М., про повернення безпідставно сплачених коштів - відмовити повністю.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення.

СуддяЗ.Б.Плеханова

Повний текст рішення виготовлено та підписано 25 січня 2024 року.