Справа № 520/32090/23
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2024-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 січня 2024 р. №520/32090/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бідонько А.В., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом та просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 25.09.2023 року №0 Форма «С» відповідно до якого до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 застосовано пеня за порушення строків розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 110 199,48 грн. (сто десять тисяч сто дев`яносто дев`ять гривень 48 копійок).

В обґрунтування позову зазначено про відсутність підстав для притягнення його до відповідальності, оскільки відповідачем нараховано пеня за порушення вимог частини 2 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» за період з 11.12.2022 року по 11.01.2023 року включно. Пеня нарахована в період дії карантину на території України. Вважає, що відповідачем пені в період з 11.12.2022 року по 11.01.2023 винесення спірного ППР суперечить положенню абзацу 11 п. 52 '. Підрозділу 10 Розділу ХХ Податкового кодексу. Також зазначає, що висновки відповідача зроблені без урахуванням відповідних обставин щодо форс-мажору і норми частини шостої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», якою прямо передбачено, що виконання договору зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків та нарахування пені зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Ухвалою суду від 14.11.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Від Головного управління ДПС у Харківській області, надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував вказавши, що Документальною позаплановою невиїзною перевіркою встановлено порушення вимог частини 2 статті 13 Закону № 2473, з урахуванням пункту 21 розділу ІІ Положення № 5 (з урахуванням змін, внесених Постановою Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану»), у частині дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків по експортному контракту від 09.06.2022 № 1, укладеного з нерезидентом фірмою ЕООД «СТО ПЛЮС МЕДИКЪЛ» в особі директора ОСОБА_1 , юридична адреса: BG България, Варна, Пощенски код 9000, улица ГЕН. СТОЛЕТОВ № 82 ЕТ. 1, у сумі 40880,00 Доларів США на 80 днів, у сумі 20880,00 Доларів США на 2 дні.

Зазначає, що позивач не надав до перевірки довідки уповноваженої організації (органу) щодо наявності форс-мажорних обставин, або копії позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, або висновку Мінекономіки України не вжив заходів, необхідних для зупинення або припинення нарахування пені за порушення строків розрахунків за контрактом від 09.06.2023 № 1 (дата операції 03.08.2023).

Згідно з ч.6 ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Судом з матеріалів справи встановлено, що Головним управління ДПС у Харківській області проведено позапланову невиїзну документальну перевірку ФОП ОСОБА_1 з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 09.06.2022 № 1 за період з 09.06.2022 по 09.11.223, за результатом якої складено акт від 04.08.2023 № 23640/20-40-24-10- 07/.

Головним управлінням ДПС у Харківській області листом Державної податкової служби України від 24.02.2023 № 4218/7/99-00-07-05-02-07 (вх. до ГУ ДПС від 24.02.2023 № 694/8) отримано податкову інформацію, надану Національним Банком України, щодо виявлених фактів порушення ФО-П ОСОБА_1 граничних строків надходження валютної виручки за зовнішньоекономічним контрактом від 09.06.2022 № 1.

Перевіркою встановлено порушення ФОП ОСОБА_1 вимог частини 2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», з урахуванням пункту 21 розділу ІІ «Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5 (з урахуванням змін, внесених Постановою Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану»), у частині дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків по експортному контракту від 09.06.2022 № 1, укладеного з нерезидентом фірмою ЕООД «СТО ПЛЮС МЕДИКЪЛ» в особі директора ОСОБА_1 , юридична адреса: BG България, Варна, Пощенски код 9000, улица ГЕН. СТОЛЕТОВ № 82 ЕТ. 1 у сумі 40880,00 Доларів США на 80 днів, у сумі 20880,00 Доларів США на 2 дні.

На підставі акту перевірки відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення від 25.09.2023 року №0 Форма «С» яким до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 застосовано пеня за порушення строків розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 110 199,48 грн. (сто десять тисяч сто дев`яносто дев`ять гривень 48 копійок).

Не погоджуючись з податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з позовом.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює ПК України.

Згідно підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право, зокрема проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України, визначено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом. Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, що проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Відповідно до пп. 14.1.39 п. 14.1 ст.14 ПК України, грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Згідно із пп.14.1.265 п.14.1 ст.14 ПК України, штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з осіб, що вчинили податкове правопорушення або порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно з пп. 14.1.162 п.14.1 ст.14 ПК України, пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначає Закон України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» (далі Закон № 2473-VIII).

Відповідно до статті 3 Закону № 2473-VIIІ, відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону.

У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону.

Закони України та інші нормативно-правові акти валютного законодавства, що встановлюють нові обов`язки для суб`єктів валютних операцій або погіршують їхнє становище, не мають зворотної сили.

У разі якщо норма цього Закону чи нормативно-правового акта Національного банку України, виданого на підставі цього Закону, або норми інших нормативно-правових актів Національного банку України допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов`язків резидентів та нерезидентів у сфері здійснення валютних операцій або повноважень органів валютного нагляду, така норма трактується в інтересах резидентів та нерезидентів.

Згідно з частиною першою, другою статті 4 Закону № 2473-VIIІ, валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.

Свобода здійснення валютних операцій забезпечується шляхом дотримання принципів валютного регулювання, встановлених цим Законом.

За приписами частини першої, другої, четвертої статті 5 Закону № 2473-VIIІ гривня є єдиним законним платіжним засобом в Україні з урахуванням особливостей, встановлених частиною другою цієї статті, і приймається без обмежень на всій території України для проведення розрахунків.

Усі розрахунки на території України проводяться виключно у гривні, крім розрахунків, зокрема, за іншими операціями, визначеними Митним кодексом України та (або) нормативно-правовими актами Національного банку України.

Розрахунки за операціями, визначеними цією частиною, можуть проводитися в іноземній валюті, у гривні, а також у банківських металах.

Порядок проведення розрахунків за валютними операціями визначається Національним банком України.

Відповідно до статті 7 Закону № 2473-VIIІ транскордонний переказ валютних цінностей здійснюється виключно через уповноважені установи.

Порядок проведення переказу валютних цінностей визначається Національним банком України.

Згідно з частиною першою, четвертою статті 11 Закону № 2473-VIIІ, валютний нагляд в Україні здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду.

Органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини першої статті 12 Закону № 2473-VIIІ, Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити такі заходи захисту, окрім іншого: встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів; запровадження дозволів та (або) лімітів на проведення окремих валютних операцій.

Згідно з частинами першою, четвертою статті 13 Закону № 2473-VIIІ, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

За окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

За приписами частини п`ятої статті 13 Закону № 2473-VIIІ, порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

При цьому, заходи захисту, запроваджені Національним банком України (далі - Національний банк), порядок їх застосування (порядок здійснення валютних операцій в умовах запроваджених цим Положенням заходів захисту), а також порядок здійснення окремих операцій в іноземній валюті визначає Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затверджене Постановою Правління Національного банку України 02.01.2019 № 5 (далі Положення № 5).

Так, пунктом 21 Положення № 5 встановлено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Відповідно до частини третьої статті 13 Закону № 2473-VIIІ, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Згідно з частиною шостою статті 13 Закону № 2473-VIIІ, у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Судом встановлено, що у зв`язку із отриманням податкової інформації від Державної податкової служби України, оформленої листом від 24.02.2023 № 4218/7/99-00-07-05-02-07 (вх. до ГУ ДПС від 24.02.2023 № 694/8), ГУ ДПС, керуючись п. п. 16.1.7 п. 16.1 ст. 16, п. п. 20.1.2 п. 20.1 ст. 20, п. 73.3 ст. 73, п. п. 78.1.1 п. 78.1 ст. 78 Кодексу, було направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення через національного оператора поштового зв`язку України АТ «Укрпошта» запит від 14.03.2023 № 10818/6/20-40-24-10-17 (далі за текстом Запит) стосовно отримання інформації щодо строків розрахунків за зовнішньоекономічним контрактом від 09.06.2022 № 1 на податкову адресу (зареєстроване місце проживання) ФО-П ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 (номер поштового відправлення 717).

На Запит ГУ ДПС ФО-П ОСОБА_1 засобами електронного зв`язку надано відповідь, оформлену листом від 16.08.2023 № 2 (вх. ГУ ДПС від 16.08.2023 № 59519/6/ЕКП/64) з прикріпленими документами щодо операції за зовнішньоекономічним Контрактом від 09.06.2022 № 1 (дата операції 03.08.2022, а саме виписку по розрахунковому рахунку, відкритому в АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_2 .

З наданих до суду документів, судом встановлено, що між ФОП ОСОБА_1 (Продавець) та фірмою ЕООД «СТО ПЛЮС МЕДИКЪЛ», в особі директора ОСОБА_1 (Покупець) було укладено контракту від 09.06.2022 № 1.

За умовами контракту позивач продав а фірма ЕООД «СТО ПЛЮС МЕДИКЪЛ» купує побутову техніку, масажне обладнання та вироби побутового вжитку.

Умови поставки: Продавець постачає Товар автомобільним транспортом окремими партіями, згідно рахунків-фактур на кожну окрему партію Товару.

Поставка Товару здійснюється на умовах FCA, DDU, DAP, CIP (Відповідно до Міжнародних правил інтерпретації комерційних термінів у редакції 2010р.).

Валюта Контракту: Долар США. Загальна вартість Контракту складає 200 000,00 Доларів США. Ціна Товару вказується в рахунках-фактурах на кожну окрему партію Товару.

Оплата проводиться шляхом банківського перерахунку в USD на рахунок Продавця IBAN: НОМЕР_2 предоплата внесення готівки на р/р, оплата після отримання Товару, але не пізніше на протязі 90-ти банківських днів починаючи з дня митного оформлення у країні Продавця, якщо інше не обумовлене у додатках до даного Контракту.

Контракт вступає в силу з моменту його підписання і діє до повного виконання його умов Сторонами. Кожна з Сторін не має права передавати свої права та обов`язки, що випливають з виконання даного Контракту, третій стороні без письмової згоди обох Сторін. Контракт підписано директором фірми ЕООД «СТО ПЛЮС МЕДИКЪЛ» ОСОБА_1 та ФО-П ОСОБА_1 та скріплено печаткою ФО-П ОСОБА_1 . У п. 9 «Юридичні адреси сторін» Контракту ФО-П ОСОБА_1 серед інших свої реквізитів зазначено розрахунковий рахунок, відкритий в АТ КБ «Приватбанк», № НОМЕР_2 .

Згідно отриманої податкової інформації від Національного банку України, датою проведення операції (дата відвантаження товару), за якою допущено прострочення строків розрахунку за Контрактом визначено 03 серпня 2022 року.

Перевіркою встановлено здійснення ФО-П ОСОБА_1 операції з експорту товару згідно вантажно-митної декларації від 03.08.2022 № UA305160/2022/037625, відповідно якої ФОП ОСОБА_1 (пасп орт МЕ 434622 від 06.05.2004 р.) (Відправник/ Експортер) направлявся через митну територію України до ЕООД «СТО Плюс Медикъл» (BG Българія, Варна Пощенски код 9000, улица ГЕН. СТОЛЕТОВ № 82 ЕТ. 1) товар: апаратура вібромасажна електрична: термомасажер Master+ CV 110 80 шт; масажний пояс Mio+ 98 шт; маска для очей «Zorko» 93 шт; шарф Balance 100 шт; керамічне намисто 100 шт; керамічні браслети 200 шт; керамічні подушки 30 шт; керамічні килимки 60 шт.

Загальна сума товару за ВМД складає 40880,00 USD. Поле 44 ВМД «Додаткова інформація/подані документи/сертифікати і дозволи» містить посилання на Контракт від 09.06.2022 № 1, інвойс від 01.08.2022 № 20220801, CMR від 03.08.2022 № 11. ВМД оформлена на митному посту «Дякове».

Відповідно до Інвойсу від 01.08.2022 № 20220801, виставленого ФОП ОСОБА_1 до ЕООД «СТО Плюс Медикъл» на придбання Товару: - Thermal Jade Massager «Master+» CV-110, вага брутто/нетто: 140/131,6кг. Кількість 80 шт, ціна за одиницю 200 USD, загальна вартість 16000,00 USD; - Scarf Balance, вага брутто/нетто: 21/19,40 кг, кількість 100 шт, ціна за одиницю 30 USD, загальна вартість 3000,00 USD; - eyemask «zorko», вага брутто/нетто: 26/24,50 кг, кількість 93 шт, ціна за одиницю 30USD, загальна вартість 2790 USD; - Сeramic necklace, вага брутто/нетто: 5/4,7 кг, кількість 100 шт, ціна за одиницю 15 USD, загальна вартість 1500 USD; - Ceramic braclets, вага брутто/нетто: 11/10,3 кг, кількість 200 шт, ціна за одиницю 15 USD, загальна вартість 3000 USD; - Ceramic pillows, вага брутто/нетто: 28,6/26,5 кг, кількість 30 шт, ціна за одиницю 45 USD, загальна вартість 1350 USD; - Belt Mio+, вага брутто/нетто: 136/127 кг, кількість 98 шт, ціна за одиницю 80 USD, загальна вартість 7840 USD; - Ceramic mats, вага брутто/нетто: 191/178 кг, кількість 60, ціна за одиницю 90 USD, загальна вартість 5400 USD.

Загальна вартість товару за даним Інвойсом склала 40880,00 USD. Інвойс підписано ФО-П ОСОБА_1 та скріплено його печаткою. ФО-П ОСОБА_1 в інвойсі від 01.08.2022 № 20220801 вказані банківські реквізити, зокрема розрахунковий рахунок, відкритий в АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_2 . АТ КБ «Приватбанк» передано до ГУ ДПС дані щодо взяття на облік рахунку № НОМЕР_2 , відкритого на ім`я ФО-П ОСОБА_1 , інформація про даний рахунок внесена в ІКС «Податковий блок». Інвойс від 01.08.2022 № 20220801 містить посилання на контракт від 09.06.2022 № 1.

Аналізом наданої ФО-П ОСОБА_1 до перевірки банківської виписки по розрахунковому рахунку, відкритому в АТ КБ «Приватбанк», № НОМЕР_2 за період з 01.04.2023 по 16.08.2023 встановлено, що фірмою ЕООД «СТО Плюс Медикъл» за Інвойсом від 01.08.2022 № 20220801 на суму 40880,00 USD було переведено на банківський рахунок ФО-П ОСОБА_1 57000,00 USD, тобто суму, більшу, ніж визначена в інвойсі.

Документальною позаплановою невиїзною перевіркою встановлено митне оформлення ФО-П ОСОБА_1 03 серпня 2022 року товару (відповідно до ВМД), у зв`язку з чим, грошові кошти за відвантажений товар повинні бути зараховані на розрахунковий рахунок ФО-П ОСОБА_1 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк», № НОМЕР_2 , протягом 180 календарних днів (згідно приписів п. 14 прим. 2 Постанови № 18), граничний термін розрахунку до 29 січня 2023 року (включно).

Проведеною структуризацією грошових надходжень у якості сплати за поставлений товар на розрахунковий рахунок ФО-П ОСОБА_1 , відкритому в АТ КБ «Приватбанк», № НОМЕР_2 встановлено порушення ч. 2 ст. 13 Закону № 2473 в частині наявності заборгованості за контрактом від 09.06.2022 № 1 (дата операції 03.08.2022). Фактично, станом на 30.01.2023 (перший день після спливу 180-денного терміну) заборгованість фірми ЕООД «СТО Плюс Медикъл» перед ФО-П ОСОБА_1 становила 40880,00 Доларів США.

Суд зазначає, що будь-яких документів та доказів, що спростовують доводи контролюючого органу з приводу порушення строків розрахунків за експортним контрактом від 09.06.2022 № 1, які передбачені ч. 2 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» №2473-VIII від 21.06.2018, позивачем не надано, при цьому факт порушення строків позивачем не заперечується.

У відповідності до ч. 7 ст. 13 Закону України №2473-VIII у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

Таким чином, у разі судового розгляду справи, пеня за порушення строку не нараховується, відповідно до ч. 7 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-УІІІ «Про валюту і валютні операції».

Нарахування поновлюється, у разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду.

У разі прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

При цьому, у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

Таким чином, ч. 7 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції» передбачено єдину можливу умову для не нарахування пені, передбаченою ч. 5 Закону України №2473-VІІІ, а саме: у разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову про стягнення з нерезидента заборгованості.

У разі рішення судового органу про відмову у позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, граничний строк розрахунків за операціями з експорту імпорту товарів, встановлений Національним банком України відповідно до ст. 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VІІІ «Про валюту і валютні операції», поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожен день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

Суд відмічає, що пунктом 7.1. контракту від 09.06.2022 № 1 визначено, що всі суперечки і розбіжності, які можуть виникнути по даному контракту, включаючи вимоги відшкодування збитків, які виникли із недійсності або припинення дії даного контракту, підлягають розгляду в арбітражному суді при Торгово-промисловій палаті України в м. Києві. Рішення арбітражного суду є кінцевим і обов?язковим для обох сторін. Правом, регулюючим відносини по даному контракту являється законодавство України. Мова арбітражного розбору-українська.

Однак, позивачем не надано належних та допустимих доказів щодо звернення до міжнародного комерційного арбітражу про стягнення з до фірми ЕООД «СТО ПЛЮС МЕДИКЪЛ» заборгованості та прийняття міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову про стягнення з нерезидента заборгованості відповідно до п.7 ст.13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VІІІ та на виконання п. 7.1 контракту щодо звернення до Міжнародного Арбітражного Суду Республіки Молдови.

Крім того, позивач не отримував висновків Міністерства економіки на подовження строків розрахунків по контракту від 09.06.2022 № 1, що визначається ч. 4 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-УІІІ «Про валюту і валютні операції» , за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Позивач у позовній заяві посилається на наявність форс-мажорних обставин, з посиланням на лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 року за №2024/02.0-7.1

У листі Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 року за №2024/02.0-7.1 зазначено: «Торгово-промислова палата України (далі - ТПП України) на підставі ст. ст. 14, 141 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" від 02.12.97 №671/97-ВР, Статуту ТПП України, цим засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні".

Враховуючи це, ТПП України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням / обов`язком, виконання яких (-го) настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких(-го) стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили)».

Суд зазначає, що Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами (ч.1 ст.617 ЦК, ч.2 ст.218 Господарського кодексу та ст.14-1 Закону "Про ТПП в Україні").

Невідворотними є обставини, настанню яких учасник правовідносин не міг запобігти, а також не міг запобігти наслідкам таких обставин навіть за умови прояву належного ступеня обачливості та застосуванню розумних заходів із запобігання таким наслідкам.

Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести (п.38 постанови Верховного Суду від 21.07.2021 у справі №912/3323/20), а не лише таким, що викликає складнощі, або є економічно невигідним. 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Президент України видав Указ №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", на підставі якого в Україні з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 введено воєнний стан.

ТПП України листом від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 засвідчила, що військова агресія російської федерації проти України стала підставою для введення воєнного стану та є форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили).

Вказаний лист ТПП України адресований "Всім, кого це стосується", тобто необмеженому колу суб`єктів, його зміст носить загальний інформаційний характер та констатує абстрактний факт наявності форс-мажорних обставин без доведення причинно-наслідкового зв`язку у конкретному зобов`язанні.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у Постанові від 06.09.2023 у справі № 910/6234/22.

Верховний Суд у постанові від 07.06.2023 у справі №906/540/22 зазначив, що лист ТПП від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 не є безумовною підставою вважати, що форс-мажорні обставини настали для всіх без виключення суб`єктів. Кожен суб`єкт, який в силу певних обставин не може виконати свої зобов`язання за окремо визначеним договором, має доводити наявність в нього форс-мажорних обставин.

Отже, лист ТПП України не є сертифікатом, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Таким чином, вимоги Закону №2473-VІІІ і Регламенту ТПП, а також початок бойових дій на території України, для можливого звільнення платників податків від відповідальності за порушення граничних строків розрахунків, встановлених НБУ, обґрунтування неможливості виконання зовнішньоекономічного контракту, засвідчується ТПП України сертифікатом про наявність форс-мажорних обставин із зазначенням періоду дії таких обставин.

Суд зазначає, що порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) визначений Регламентом засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), що затверджений Рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 №44(5).

Статтею 4 Регламенту розмежовано компетенції ТПП України та регіональних палат.

Відповідно до статей 4.1 та 4.2 4.1., Торгово-промислова палата України здійснює засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) відповідно до умов зовнішньоторговельних угод та міжнародних договорів України, норм законодавства, відомчих нормативних актів, а також умов договорів, контрактів, типових договорів, угод тощо між резидентами, в яких безпосередньо передбачено віднесення такої функції до компетенції Торгово-промислової палати України.

Регіональні торгово-промислові палати здійснюють засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) відповідно до умов договорів, контрактів, типових договорів, угод тощо між резидентами, норм законодавства, відомчих нормативних актів, органів місцевого самоврядування, в яких безпосередньо передбачено віднесення такої функції до компетенції регіональних торгово-промислових палат / відповідної регіональної торгово-промислової палати.

Тобто, до компетенції регіональної торгово-промислової палати належить засвідчення наявності обставин непереборної сили у договірних відносинах між резидентами, засвідчення ж форс-мажорних обставин відповідно до умов зовнішньоторговельної угоди, укладення якої має місце між позивачем та з фірмою ЕООД «СТО ПЛЮС МЕДИКЪЛ», здійснюється Торгово-промисловою палатою України.

Водночас, сертифікату, виданого Торгово-промисловою палатою України, ані під час перевірки, ані до суду позивачем надано не було.

Отже суд вважає помилковими доводи позивача, що факт настання форс-мажору підтверджений листом ТПП України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1.

Щодо застосування відповідачем штрафних санкцій під час дії карантинних обмежень та необхідності встановлення вини в діях позивача, суд зазначає наступне.

У періоді здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції та пеня за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності застосовуються в загальновстановленому порядку.

Зокрема, абзацом першим пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України передбачено, що за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за порушення, визначені в абзацах 2-9 цього пункту.

Протягом періоду з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID) платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

При цьому, Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків і зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків і зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (абзац перший пункту 1.1 статті 1 ПК України).

Водночас, правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначено Законом України «Про валюту і валютні операції» №2473-VIII від 21.06.2018.

Згідно з ч. 2 ст. 3 Закону №2473-VIII питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду, регулюються виключно цим Законом. Частиною 3 ст. 3 Закону №2473-VIII визначено, що у разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовують положення цього Закону.

Частиною 5 ст. 13 Закону №2473-VIII передбачено, що порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Відповідно до ч. 8 ст. 13 Закону №2473-VIII центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 14 Закону №2473-VIII центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, має право адекватно вчиненому порушенню застосувати до юридичних осіб (крім уповноважених установ) захід впливу у вигляді штрафних санкцій у розмірі до 100 відсотків суми операції, проведеної з порушенням валютного законодавства.

При цьому, норми Закону №2473-VIII та інших нормативно-правових актів, які регулюють зовнішньоекономічну діяльність, не звільняють від застосування штрафних санкцій та пені за порушення валютного законодавства у періоді здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і порушенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Податковий кодекс України не регламентує порядок здійснення валютних операцій та не встановлює відповідальність за його порушення. Натомість склад правопорушення та санкції (розмір та порядок обчислення визначенні саме в Законі України «Про валюту і валютні операції». А податковий кодекс України, в даному випадку, регламентує лише порядок прийняття податкового повідомлення - рішення, а не нарахування пені. Отже відсутні правові підстави застосовувати норми Податкового кодексу України в частині не нарахування пені протягом дії карантину.

В спірному податковому повідомленні-рішенні пеня нараховується відповідно до ч. 2 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII, отже, ніякого відношення до визначеного в Податковому кодексі поняття пені - немає.

Із системного аналізу зазначених вище норм Податкового кодексу України та Закону №2473-VІІІ вбачається, що на штрафні санкції та пеню, які нараховані відповідно до Закону України «Про валюту і валютні операції» №2473-VIII, не поширюються положення пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, таким чином доводи позивача в цій частині є необґрунтованим.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в контексті спірних правовідносин, станом на момент ухвалення судового рішення у даній справі судом не встановлено, а позивачем не доведено протиправності прийнятого відповідачем податкового повідомлення-рішення від 25.09.2023 року №0 Форма «С» відповідно до якого до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 застосовано пеня за порушення строків розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 110 199,48 грн.

За приписами ч. 1 та ч. 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні адміністративного позову.

Керуючись статтями 14, 243-246, 291, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року був введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території Харківської області повний текст рішення складено 25.01.2024 року.

Суддя Бідонько А.В.