Справа № 340/9252/23
Суддя: О.С. ПЕТРЕНКО
Дата ухвалення: 2024-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/9252/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Петренко О.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, в якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 31.07.2019, яким збільшено суму грошового зобов`язання з військового збору в сумі 1789,65 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями в сумі 447,41 грн.;

- визнати протиправною та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 31.07.2019, яким нараховано штрафні (фінансові) санкції в сумі 170,00 грн.;

- визнати протиправною та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 31.07.2019, яким збільшено суму грошового зобов`язання з податку з доходів фізичних осіб в сумі 5965,50 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями в сумі 1491,38 грн.;

4) зобов`язати Головне управління ДПС в Кіровоградській області виключити з інтегрованої картки платника податків відомості про наявність заборгованості зі сплати податку на доходи фізичних осіб в сумі 9037,52 та податку зі сплати військового збору в сумі 2660,25 грн.

Ухвалою суду від 14.11.2022 відкрито спрощене позовне провадження та призначено розгляд справи без повідомлення/виклику сторін.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що контролюючим органом порушено вимоги податкового законодавства України під час проведення позапланової невиїзної перевірки відносно позивача, оскільки позивач до початку її проведення не був належним чином повідомлений про призначення такої перевірки, а відповідно був позбавлений можливості брати участь у податковій перевірці. Також, позивач посилався на те, що спірні податкові повідомлення - рішення прийнято відповідачем протиправно, оскільки підставою для їх прийняття послугував висновок контролюючого органу про отримання позивачем доходу отриманого у спадщину (подарованій) від фізичної особи, що не є членом сім`ї другого ступеня споріднення. Проте, позивач вважає такі доводи контролюючого органу помилковими, оскільки дохід отримано від члена сім`ї другого ступеня споріднення, а саме від бабусі позивача. За таких обставин позивач вважає, що у відповідача не було підстави для прийняття спірних податкових повідомлень - рішень, у зв`язку з чим просить задовольнити позовні вимоги.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечив. В обґрунтування заперечень послався на те, що згідно даних централізованої бази ДРФО України про суми виплачених доходів та утриманих податків встановлено, що позивач отримала у І кварталі 2017 році дохід за ознакою «114, Дохід, отриманий у спадщину (подарований) від фізичної особи, що не є членом сім`ї першого та другого ступеня споріднення» в сумі 119310,00 грн. Разом з тим, позивачем в супереч вимог податкового законодавства України, не було задекларовано дохід отриманий у вигляді «отримання спадщини» за ознакою « 114», а також самостійно не розраховано та не сплачено до бюджету податки з отриманого доходу. При цьому, відповідач зазначає, що на момент прийняття спірних рішень у контролюючого органу була відсутня інформація про наявність будь-яких родинних відносин між дарувальником та обдарованим. З урахуванням викладеного у відзиві на позовну заяву, відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Суд, дослідивши матеріали справи, повно та всебічно встановивши обставини справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, встановив наступне.

З матеріалів справи судом встановлено, що 27.06.2019 Головним управлінням ДФС у Кіровоградській області видано наказ №1109 "Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків ОСОБА_1 ", яким наказано провести документальну позапланову невиїзну перевірку платника податку ОСОБА_1 з 04 липня 2019 року тривалістю 1 робочий день.

У період з 04.07.2019 по 04.07.2019 співробітниками ГУ ДФС у Кіровоградській області проведено документальну позапланову невиїзну перевірку платника податків - фізичної особи, яка не є суб`єктом господарювання ОСОБА_1 з питань дотримання вимог податкового законодавства при оподаткуванні доходів у вигляді вартості успадкованого чи отриманого у дарунок майна платником податків за ознакою доходу « 114» за період з 01.01.2017 по 31.12.2017, за результатами якої складено Акт перевірки №374/11-28-13-03/ НОМЕР_1 від 10.07.2019 (далі - Акт перевірки).

Відповідно до висновків Акту перевірки встановлено порушення позивачем вимог податкового законодавства України, а саме:

-пп.49.18.4 п.49.18 ст.49, ст.179 ПК України, в частині неподання податкової декларації про майновий стан і доходи за 2017 рік;

-пп.164.2.10 п.164.2 ст.164, пп.174.2.2 п.174.2, п.174.3 ст.174 ПК України, в частині заниження податкового зобов`язання по податку з доходів фізичних осіб за 2017 рік на загальну суму 5965,50 грн.;

-п.16 прим.1 підрозділу 10 Розділу ХХПК України, в частині заниження податкового зобов`язання по військовому збору за 2017 рік на загальну суму 1789,65 грн.

На підставі висновків Акту перевірки №374/11-28-13-03/ від 10.07.2019, контролюючим органом прийнято податкові повідомлення - рішення:

№ від 31.07.2019, яким до позивача застосовано штрафні санкції в розмірі 170,00 грн.;

№ від 31.07.2019, яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування на суму 7456,88 грн., у т.ч. за податковим зобов`язанням - 5965,50 грн. та 1491,38 грн. за штрафними санкціями;

№ від 31.07.2019, яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання по сплаті військового збору, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування на суму 2237,06 грн., у т.ч. за податковим зобов`язанням - 1789,65 грн. та 447,41 грн. за штрафними санкціями.

Не погодившись з прийнятими податковими повідомленням - рішенням, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Щодо дотримання порядку проведення документальної невиїзної перевірки.

Відповідно до пп.75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.

Згідно пп.78.1.2 п.78.1 ст.78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: платником податків не подано в установлений законом строк податкову декларацію, розрахунки, звітність для податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до пункту 39.4 статті 39 цього Кодексу, якщо їх подання передбачено законом.

Судом встановлено, що підставою для призначення перевірки стало отримання контролюючим органом інформації від приватного нотаріуса, в якій зазначалось про отримання позивачем доходу за ознакою « 114», а оскільки декларації щодо декларування такого позивачем не подано, то контролюючий орган мав право на призначення документальної позапланової перевірки.

Відповідно до п.79.2 ст.79 ПК України, документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови вручення платнику податків (його представнику) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Судом встановлено, що податкова перевірка призначена з 04.07.2019, а наказ про призначення перевірки від 27.06.2019 №1109 та повідомлення про початок перевірки від 01.07.2019 № 528/10/11-28-13-03/ НОМЕР_1 було направлено на адресу позивача 01.07.2019, та яке повернулося до відповідача 12.08.2019 з відміткою "за закінченням зберігання".

Також, судом встановлено, що направлені документи не було отримано позивачем з незалежних від контролюючого органу підстав, у зв`язку з чим відповідач мав право на проведення перевірки, оскільки позивач вважається таким, що належним чином повідомлений про її призначення.

Щодо встановленого порушення вимог податкового законодавства України, суд зазначає наступне.

Так, під час розгляду адміністративної справи судом встановлено, що підставою для прийняття спірних рішень послугував висновок контролюючого органу про те, що позивачем було отримано у 2017 році дохід за ознакою « 114» «Дохід отриманий у спадщину (подарований) від фізичної особи, що не є членом сім`ї першого та другого ступеня споріднення» в сумі 119310,00 грн., який не був задекларований та з якого не було сплачено податки та збори.

Судом встановлено, що 23 березня 2017 року приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Цариченко Н.В. посвідчено свідоцтво про право на спадщину за законом, відповідно до умов якого спадкоємцями зазначеного у цьому свідоцтві майна ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є онука - ОСОБА_1 , мати якої ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у тому числі з урахуванням 1/2 частки у спадщини, від якої відмовилась онука спадкодавця, ОСОБА_4 , батько якої ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , на її користь.

Відповідно до вказаного свідоцтва вартість спадкового майна станом на 27.10.206 року становить 119310,00 грн.

Суд зазначає, що відповідно до пп.164.2.10 п.164.2 ст.164 ПК України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються: дохід у вигляді вартості успадкованого чи отриманого у дарунок майна у межах, що оподатковується згідно з цим розділом.

Відповідно до пп.174.2.1 п.174.2 ст.174 ПК України, об`єкти спадщини оподатковуються: за нульовою ставкою:

а) об`єкти спадщини, що успадковується членами сім`ї спадкодавця першого та другого ступенів споріднення.

Підпункт «а» підпункту 174.2.1 пункту 174.2 статті 174 в редакції Закону №1910-VIII від 23.02.2017 - застосовується до доходів, отриманих починаючи з 1 січня 2017 року платником податків у вигляді спадщини/дарунка.

Згідно пп.174.2.2 п.174.2 ст.174 ПК України, об`єкти спадщини оподатковуються: за ставкою, визначеною пунктом 167.2 статті 167 цього Кодексу, вартість будь-якого об`єкта спадщини, що успадковується спадкоємцями, які не зазначені у підпункті 174.2.1 цього пункту.

Підпункт 174.2.2 пункту 174.2 статті 174 із змінами, внесеними згідно із Законом №1910-VIII від 23.02.2017 - застосовується до доходів, отриманих починаючи з 1 січня 2017 року платником податків у вигляді спадщини/дарунка.

Отже, вищенаведеним податковим законодавством України передбачено, що за нульовою ставкою оподатковуються, зокрема об`єкти спадщини, що успадковуються платником податку іншою фізичною особою, яка є членом сім`ї першого та другого ступенів споріднення.

Відповідно до пп.14.1.263 п.14.1 ст.14 ПК України, членами сім`ї фізичної особи першого ступеня споріднення для цілей розділу IV цього Кодексу вважаються її батьки, її чоловік або дружина, діти такої фізичної особи, у тому числі усиновлені.

Членами сім`ї фізичної особи другого ступеня споріднення для цілей розділу IV цього Кодексу вважаються її рідні брати та сестри, її баба та дід з боку матері і з боку батька, онуки.

Підпункт 14.1.263 пункту 14.1 статті 14 в редакції Закону №1910-VIII від 23.02.2017 - застосовується до доходів, отриманих починаючи з 1 січня 2017 року платником податків у вигляді спадщини/дарунка.

З матеріалів адміністративної справи судом встановлено, що ОСОБА_2 є бабусею ОСОБА_1 , що підтверджується наступними документами:

- свідоцтво про народження ОСОБА_1 (а.с.38) НОМЕР_2 ;

- свідоцтво про укладення шлюбу (а.с.41) НОМЕР_3 ;

- свідоцтво про народження ОСОБА_6 (а.с.40) НОМЕР_4 ;

- свідоцтво про одруження (а.с.37) НОМЕР_5 .

За таких обставин, суд дійшов висновку, що успадкований позивачем об`єкт спадщини, з урахуванням того, що він отриманий від члена сім`ї другого ступеня споріднення, підлягає оподаткуванню за нульовою ставкою.

А відповідно у позивача не виникало обов`язку сплатити ПДФО та військовий збір з вартості успадкованого об`єкту спадщини.

При цьому, суд зауважує, що, відповідно до приписів п.174.3 ст.174 ПК України, дохід у вигляді вартості успадкованого майна (кошти, майно, майнові чи немайнові права) у межах, що підлягає оподаткуванню, зазначається в річній податковій декларації, крім спадкоємців-нерезидентів, які зобов`язані сплатити податок до нотаріального оформлення об`єктів спадщини або в сільських населених пунктах - до оформлення уповноваженою на це посадовою особою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, та спадкоємців, які отримали у спадщину об`єкти, що оподатковуються за нульовою ставкою податку на доходи фізичних осіб, а також іншими спадкоємцями - резидентами, які сплатили податок до нотаріального оформлення об`єктів спадщини.

Отже, фізичні особи, що одержали дохід у вигляді спадщини, який оподатковується за нульовою ставкою податку, не зобов`язані включати вартість такої спадщини до складу загального річного оподатковуваного доходу, а відповідно і не мають обов`язку подавати декларацію про майновий стан і доходи, за умови відсутності інших підстав для подання декларації.

Частиною 1 статті 9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Під час розгляду справи судом встановлено, що при прийнятті оскаржуваних податкових повідомлень - рішень відповідач діяв необґрунтовано, тобто без урахування всіх обставин, що мають значення для прийнятті рішень.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 у цій частині.

Щодо вимоги позивача внести відповідні зміни до інтегрованої картки платника податків, суд зазначає, що правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначає Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджений Наказом Міністерства фінансів України 12 січня 2021 року № 5 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 15 березня 2021 року за № 321/35943.

Інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску (далі - платежі), що ведеться за кожним видом платежу.

Облікова операція - дія в ІКП, яка призводить до змін облікових показників; облікові показники - показники в ІКП, які породжуються у процесі перетворення у підсистемах інформаційної системи первинних показників; оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення облікових показників в ІКП, який ґрунтується на принципах бухгалтерського обліку.

Оперативний облік платежів здійснюється податковими органами в інформаційній системі.

Метою ведення оперативного обліку і складання звітності податкових органів є забезпечення користувачів повною, достовірною та неупередженою інформацією щодо стану розрахунків платників з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування для прийняття оптимальних управлінських рішень.

Аналіз зазначених положень Порядку свідчить, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює наявність матеріально - правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, відповідно належним способом захисту порушеного права позивача є вимога про зобов`язання відповідача здійснити дії з відображення/коригування у інтегрованій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.02.2019 у справі №805/4374/15-а.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Суд переконаний, що позовне провадження відповідатиме визначенню ефективного юридичного засобу захисту, якщо наслідком задоволення позовних вимог буде поновлення порушеного права чи законного інтересу позивача, адекватне наявним обставинам та таке, що виключає потребу повторного звернення особи до суду за захистом порушених прав.

При цьому, суд зазначає, що саме у разі скасування оскаржуваних рішень, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування в інтегрованій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Враховуючи задоволення судом позовних вимог про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, з метою повного відновлення порушеного права позивача, підлягає задоволенню і похідна вимога про зобов`язання ГУ ДПС у Кіровоградській області здійснити коригування відомостей в інтегрованій картці платника Єдиного соціального внеску шляхом виключення з неї відомостей про наявність у ОСОБА_1 боргу, який виник на підставі податкового повідомлення-рішення № від 31.07.2019; податкового повідомлення-рішення № від 31.07.2019; податкового повідомлення-рішення № від 31.07.2019.

Таким чином, позов підлягає задоволенню повністю.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до статті 139 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Представником позивача було заявлено питання про відшкодування понесених витрат на правничу допомогу в розмірі 5000,00 грн.

До матеріалів справи додані 2 квитанції про сплату судового збору у розмірі 2147.20 грн.

Доказів понесення сторонами інших судових витрат до суду не надано.

Питання про розподіл судових витрат на правничу допомогу судом під час винесення рішення не вирішувалось у зв`язку з ненаданням до суду доказів їх понесення.

За таких обставин, судовий збір сплачений позивачем в розмірі 2147.20 грн. стягується, відповідно до статті 139 КАС України, на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення Головного управління ДФС у Кіровоградській області від 31.07.2019 року №, № та №.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Кіровоградській області виключити з інтегрованої картки платника (ІКП) ОСОБА_1 заборгованість у розмірі, який виник на підставі податкового повідомлення-рішення № від 31.07.2019 року на суму 2237,06 грн.; податкового повідомлення-рішення № від 31.07.2019 року на суму 170,00 грн.; податкового повідомлення-рішення № від 31.07.2019 року на суму 7456,88 грн.

Стягнути на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 2147.20 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. ПЕТРЕНКО