Справа № 420/34766/23
Суддя: Єфіменко К.С.
Дата ухвалення: 2024-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Єфіменка К.С., розглянувши в письмовому провадженні у порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (вул.Черняховського,6, м.Одеса, 65009) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про припинення виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 за результатом якого позивач просить:

припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта від 27.10.2021 №ОД38 «Реконструкція 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ.«А» з розширенням та надбудовою другого поверху на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 »;

зобов`язати ОСОБА_1 привести земельні ділянки за адресою: АДРЕСА_2 (кадастрові номери: :43:014:0031 та :43:014:0029 загальною площею 0,0342 га та 0,0452 га відповідно) до первинного стану шляхом знесення самочинно збудованих об`єктів будівництва за власний рахунок.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що за результатами обстеження на місці за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено, що ОСОБА_1 (Відповідачем) у повідомленні № ОД38 від 27.10.2021 про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспорта «Реконструкція 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ. «А» з розширенням та надбудовою другого поверху на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 » наведено недостовірні дані, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема за вищевказаною адресою здійснюються будівельні роботи не з реконструкції існуючого житлового будинку, а нове будівництва двох окремо розташованих двоповерхових житлових будинків. Вказані обставини слугували підставою звернення позивача до суду.

18 грудня 2023 року була винесена ухвала про залишення адміністративного позову без руху та надання строку для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 27 грудня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (ст.262 КАС України).

У відзиві на позовну заяву відповідач заперечував проти задоволення позову зазначивши, що відповідачем в порушення норм чинного законодавства проведено виїзну перевірку об`єкту будівництва, без наявності передбачених законом підстав проведення такої перевірки та за відсутності у Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради повноважень на проведення такої перевірки.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, відзиву на позовну заяву, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст.72-79 КАС України, судом встановлено наступні факти та обставини.

На підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 06.11.2019 №2032 земельна ділянка, загальною площею 0,0342 га, кадастровий номер: :43:014:0031, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві власності ОСОБА_1 .

На підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 06.11.2019 № 2028 земельна ділянка, загальною площею 0,0452 га, кадастровий номер: :43:014:0029. цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві власності ОСОБА_1 .

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, земельна ділянка, загальною площею 0,0342 га, кадастровий номер: :43:014:0031, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі заяви про об`єднання земельних ділянок від 26.06. 2023 № 345, знаходиться в процесі об`єднання.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, земельна ділянка, загальною площею 0,0452 га, кадастровий номер: :43:014:0029, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі заяви про об`єднання земельних ділянок від 26.06. 2023 № 345, знаходиться в процесі об`єднання.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, житловий будинок літ. «А», загальною площею 77,3 кв.м, житловою площею 41,7 кв.м та господарські будівлі і споруди, що розташовано за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі договору купівлі-продажу від 06.11.2019 №2032. належить на праві власності ОСОБА_1 .

Департаментом архітектури та містобудування ОМР від 22.10.2021 видано будівельний паспорт № 01-07/286 на забудову земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 (кадастрові номери: :43:014:0031 та :43:014:0029). 3 намірами забудови реконструкція 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ. «А» з розширенням та надбудовою другого поверху, висотою до + 9,150м.

Згідно намірів забудови, виготовленого ТОВ «АРХІТЕКТОР-ПРОЕКТ» на земельних ділянках з кадастровими номерами: :43:014:0031 та :43:014:0029), що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 передбачена реконструкція існуючого одноповерхового житлового будинку шляхом прибудови по осях 4-5 додаткових приміщень першого та другого поверху. Загальна площа будинку після реконструкції складає 294,6 кв.м. житлова 137,4 кв.м. Габаритні розміри прибудови складають 11,32х 6,8 метрів.

Згідно Реєстру будівельної діяльності наявна інформація щодо реєстрації 02.11.2021 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради повідомлення № ОД38 про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспорта «Реконструкція 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ. «А» з розширенням та надбудовою другого поверху на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 ».

Згідно даних зазначених у повідомленні № ОД38 про початок виконання будівельних робіт:

замовник будівництва - ОСОБА_1 ;

назва об`єкта будівництва - реконструкція 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ. «А» з розширенням та надбудовою другого поверху на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 (кадастрові номери: :43:014:0031 та :43:014:0029;

будівельний паспорт № 01-07/286. виданий Департаментом архітектури та містобудування ОМР від 22.10.2021 на реконструкцію 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ. «А» з розширенням та надбудовою другого поверху на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 (кадастрові номери: :43:014:0031 та :43:014:0029;

основні показники по спорудам індивідуальний житловий будинок, кількість поверхів- 2. житлова площа 137. 4 кв.м, нежитлова площа 157, 2 кв.м.

Головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю ОМР (далі Управління) Заїченко Світланою Анатоліївною, на підставі факсограми Київської районної адміністрації Одеської міської ради від 12.09.2023 вх. № 01-12/905 проведено комісійне обстеження законності виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 , із залученням головного спеціаліста Київської районної адміністрації ОМР Гайдука С.С. та головного спеціаліста Департаменту архітектури та містобудування ОМР Луки І.П.

За результатом якого складено акт обстеження об`єкта містобудування щодо дотримання законодавства, затвердженої містобудівної документації при плануванні та забудові на території м. Одеси.

Відповідно до якого, за результатами обстеження на місці за адресою: АДРЕСА_2 встановлено, що ОСОБА_1 у повідомленні № ОД38 про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспорта «Реконструкція 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ. «А» з розширенням та надбудовою другого поверху на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 », від 27.10.2021 надані недостовірні дані, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема за вищевказаною адресою здійснюються будівельні роботи не з реконструкції існуючого житлового будинку, а нове будівництва двох окремо розташованих двоповерхових житлових будинків.

Із зазначених підстав Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради звернулось до Одеського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року №687-XIV будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеної Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Частини перша та друга статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI (далі також Закон №3038-VI) встановлюють, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва; суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Частиною 1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно п.1 Положення про Управління державного-архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, затвердженого рішенням Одеської міської ради від 03.11.2021 р. № 671-VIII Управління є виконавчим органом Одеської міської ради та створено відповідно до законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «;Про регулювання містобудівної діяльності», «;Про архітектурну діяльність» та інших нормативно-правових актів з метою здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності на території м. Одеси.

Таким чином, Управління державного-архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради є уповноваженим органом на здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ст.11 Закону України «Про будівельні норми» від 05 листопада 2009 року №1704-VI застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов`язковим для всіх суб`єктів містобудування.

Згідно частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником.

У відповідності до положень частини 1 статті 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Зазначені у частині 1 цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва (частина 2 статті 34 Закону №3038-VI).

Згідно з ч.1,5 ст.32 Закону №3038-VI клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3. До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти: характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують: рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб; рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб; рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат (до розрахунку збитків не включаються збитки замовників будівництва, які будують об`єкти без залучення коштів державного або місцевого бюджетів, кредитних коштів, наданих під державні гарантії, коштів державних та комунальних підприємств, бюджетних установ); пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини"; нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони визначаються відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини"); об`єкти підвищеної небезпеки 1 і 2 класів, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки"; житлові будинки понад чотири поверхи; об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля).

Відповідно до ст.36 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт (ч.1).

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається (ч.2 ст.36 Закону №3038-VI).

Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України (ч.3 ст.36 Закону №3038-VI).

Право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили (ч.7 Закону №3038-VI).

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення (ч.8 Закону №3038-VI).

Водночас, відповідно до ч.2 ст.39-1 Закону №3038-VI, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

В свою чергу, згідно пункту 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, що затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю: видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт; звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт.

Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю: у разі подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих або будівельних робіт; у разі отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Статтею 41 Закону №3038-VI передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

У разі систематичного (два і більше разів підряд) перешкоджання проведенню перевірки посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, встановлених під час перевірки, а саме: порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, проектної документації на будівництво об`єкта, будівельних норм і правил, а також в інших випадках, визначених цим Законом, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт.

Суд зазначає, що позивачем до суду не надано доказів проведення щодо об`єкту реконструкція 1-поверхового індивідуального житлового будинку літ. «А» з розширенням та надбудовою другого поверху на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 (кадастрові номери: :43:014:0031 та :43:014:0029 планової чи позапланової перевірки.

Натомість, як зазначає позивач, ним було здійснено «комісійне обстеження об`єкту будівництва», що не передбачено чинним законодавством.

Відповідно до ч.1 ст.38 Закону №3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки.

В інших випадках самочинного будівництва, зокрема, (1) якщо нерухоме майно збудоване або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або (2) без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи (3) належно затвердженого проекту, стаття 376 ЦК України не ставить можливість знесення об`єкта самочинного будівництва в залежність від можливостей його перебудови.

Отже, пред`явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову передують такі дії:

1) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

2) визначення такого об`єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою;

3) внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

4) встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.

Зазначені висновки узгоджуються з правовою позицією, висловленою Верховним Судом, зокрема, у постановах від 02 листопада 2022 року у справі №420/4209/19 та від 23 лютого 2023 року у справі №420/6488/18.

Водночас, позивачем у акті обстеження від 13.09.2023 не вказано про ненадання посадовим особам позивача доступу до об`єкту будівництва, та крім того не надано доказів видання ОСОБА_1 припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису та доказів невиконання такого припису.

Також суд вважає за доцільне зазначити, що не приймає до уваги надані на підтвердження наведених у акті доводів матеріали фотофіксації, оскільки з них неможливо встановити, де відбулась фотофіксація та з них не вбачаються встановлені відповідачем «порушення».

На підставі викладеного суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч.ч.1.2 ст.76 КАС України встановлено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 ст.77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст.139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 241-246, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (вул.Черняховського,6, м.Одеса, 65009) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про припинення виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в місячний строк з дня отримання повного тексту судового рішення, в порядку п.15.5 Перехідних положень КАС України.

Суддя К.С. Єфіменко

.