Справа № 320/11209/23
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2024-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 січня 2024 року № 320/11209/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Леонтовича А.М., за участю секретаря судового засідання Ягельської А.О.,

позивача ОСОБА_1

представника позивача Шовкопляса С.П.

представників відповідача Борисова М.О., Сороки К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту патрульної поліції

про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

в с т а н о в и в :

I. Зміст позовних вимог

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Департаменту патрульної поліції, з уточненням позовних вимог, у якому просить суд:

-визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департамента патрульної поліції №1749 від 19.12.2022, в частині призначення службового розслідування у формі письмового провадження, створення дисциплінарної комісії, відсторонення від виконання службових обов?язків сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу тактико-оперативного реагування батальйону патрульної поліції в місті Біла Церква управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції;

-визнати протиправним та скасувати Висновок службового розслідування призначеного з метою своєчасного, повного та об?єктивного з?ясування причин та обставин можливого порушення службової дисципліни 01.12.2022 поліцейським взводу тактико-оперативного реагування батальйону патрульної поліції в місті Біла Церква управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції сержантом поліції ОСОБА_1 , що виразилось у перебуванні на службі в стані наркотичного сп?яніння, затвердженого начальником Департаменту патрульної поліції полковником поліції ОСОБА_2 17.01.2023;

-визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департамента патрульної поліції №46 від 26.01.2023, яким сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу тактико-оперативного реагування батальйону патрульної поліції в місті Біла Церква управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції притягнуто до дисциплінарного стягнення у вигляду звільнення із служби в поліції;

-визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департамента патрульної поліції №100 о/с від 02.02.2023, яким сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу оперативного реагування батальйону патрульної поліції в місті Біла Церква управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції, в частині звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв?язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України);

-поновити ОСОБА_1 , на службі в поліції на посаді поліцейського взводу тактико-оперативного реагування батальйону патрульної поліції в місті Біла Церква управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції з 03.02.2023 або на рівнозначній посаді в Національній поліції України;

-стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 , середній заробіток за час вимушеного прогулу з 03.02.2023 по час прийняття рішення судом по суті справи та допустити негайне виконання рішення суду в частині нарахування і виплати позивачу середньомісячного грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу - в межах розміру одного місячного грошового забезпечення.

II. Позиція позивача та заперечення відповідача

Мотивуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що встановлені відповідачем під час службового розслідування обставини, на підставі яких позивача було звільнено зі служби в поліції, є надуманими та не підтверджуються належними доказами. Зокрема, позивач ставить під сумнів об`єктивність медичного висновку про виявлення ознак наркотичного сп`яніння, оскільки експрес-тест результату не показав, а лабораторне дослідження, на його думку, сфальсифіковане. Також позивач звертає увагу, що він не мав можливості встановити належність умов його зберігання та чи хтось мав до нього доступ.

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Вказує, що відповідачем, при застосуванні до позивача найсуворішого дисциплінарного стягнення, фактично не було враховано ні характер його проступку, ні обставини, за яких він був вчинений, ні його особу, ні ступінь його вини, ні його попередню поведінку та ставлення до служби, а також жодним чином не вмотивовано неможливості застосування до позивача іншого, передбаченого ст.13 Дисциплінарного статуту, виду дисциплінарного стягнення, окрім як звільнення зі служби в поліції.

Відповідач у відзиві позов не визнав, вказав, що за наслідками службового розслідування правомірно та обґрунтовано зробив висновок про наявність в діяннях позивача вчинку, який слугує підставою для застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладене на позивача дисциплінарне стягнення є пропорційним, встановленим за результатами службового розслідування порушенням, під час проведення службового розслідування дотримані норми законодавства, що регламентують його процедуру, у зв`язку з чим позовні вимоги необґрунтовані та безпідставні.

У судовому засіданні відповідач просив у задоволенні позову відмовити за безпідставністю.

III. Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 11.04.2023 відкрито провадження по справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 04.05.2023.

04.05.2023 у судове засідання прибули сторони. У зв`язку з необхідністю підготовки відзиву та надання додаткових доказів, відкладено розгляд справи на 06.06.2023.

06.06.2023 у судове засідання прибули сторони. Суд на місці ухвалив закрити підготовче провадження, призначити справу до розгляду по суті на 06.07.2023.

06.07.2023 адміністративну справу №320/11209/23 знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді у відпустці. Наступне судове засідання призначено на 18.07.2023.

18.07.2023 у судове засідання прибули сторони. Суд на місці ухвалив на підставі ч. 2 ст. 223 КАС України, оголосити перерву та зобов`язати відповідача забезпечити явку свідка ОСОБА_3 на 22.08.2023.

Допитані в якості свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5

22.08.2023 у судове засідання прибули сторони. Суд на місці ухвалив на підставі ч. 2 ст. 223 КАС України, оголосити перерву та зобов`язати відповідача забезпечити явку свідка ОСОБА_6 на 05.09.2023.

Допитана в якості свідка ОСОБА_3

05.09.2023 у судове засідання прибули сторони. Суд на місці ухвалив на підставі ч. 2 ст. 223 КАС України, оголосити перерву на 02.10.2023.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_6

02.10.2023 у судове засідання прибули сторони. Суд на місці ухвалив на підставі ч. 2 ст. 223 КАС України, оголосити перерву на 09.11.2023.

09.11.2023 у судове засідання прибули сторони. Складено акт про про те, що 09.11.2023 о 18 год. 31 хв. в залі судового засідання №1017 Київського окружного адміністративного суду за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 26, відбувся програмний збій у програмно-апаратному комплексі ВКЗ, що призвело до втрати інформації, по адміністративній справі №320/11209/23 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування рішення, відкладено розгляд справи на 16.11.2023.

16.11.2023 у судове засідання не прибув представник позивача, направив на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи. Суд ухвалив задовольнити клопотання представника позивача та відкласти розгляд справи на 12.12.2023.

12.12.2023 у судове засідання прибули сторони. Суд на місці ухвалив на підставі ч. 2 ст. 223 КАС України, оголосити перерву на 18.01.2024.

18.01.2024 у судове засідання прибули сторони.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

16.12.2022 за вх. №12086 вн/41/40/1-2022 у БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП зареєстрована доповідна записка старшого інспектора відділення моніторингу та аналітичного забезпечення БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП капітана поліції ОСОБА_3 за фактом можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП сержантом поліції ОСОБА_1 .

Зі змісту вказаного рапорту встановлено, що 01.12.2022, під час виконання службових обов?язків, спільно з інспектором відділення моніторингу та аналітичного забезпечення БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 , в поліцейського взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПІ у Київській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 виявлено ознаки наркотичного сп?яніння.

Висновком лікаря підтверджено факт перебування 01.12.2022 сержанта поліції ОСОБА_1 в стані наркотичного сп?яніння.

Згідно з розстановкою сил та засобів взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП, з 08.00 01.12.2022 по 08.00 02.12.2022 сержант поліції ОСОБА_1 спільно з інспектором взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДІІ лейтенантом поліції ОСОБА_8 та інспектором взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УП у Київській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_4 несли службу в складі наряду КОМЕТА-Т2.

З довідки наданої старшим інспектором групи озброєння БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДП капітаном поліції Горбанем І. встановлено, що 01.12.2022, перед заступанням на службу з виконання завдань із забезпечення публічної безпеки і порядку, взаємодії з населенням, безпеки дорожнього руху, запобігання правопорушенням або подіям та їх припинення, оперативного реагування на них, сержант поліції ОСОБА_1 отримав наступне озброєння: пістолет Форт-17 з серійним номером НОМЕР_1 , набої 9*18 мм - 28 шт., магазини до пістолета Форт-17 - 2 шт., автомат АКС-74У з серійним номером НОМЕР_2 , набої 5,45*39 мм - 30 шт., магазин до автомата АКС-74У - 1 шт.

Дисциплінарною комісією досліджено, зокрема, висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп?яніння, або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції медичного працівника Комунального-некомерційного підприємства Київська міська наркологічна клінічна лікарня Соціотерапія від 07.12.2022 та встановлено, що на підставі даних, що містяться в акті медичного огляду особи, з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп?яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції №607115 складеному о 18.35 01.12.2022, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , службове посвідчення серії НОМЕР_3 , 01.12.2022 перебував у стані наркотичного сп?яніння (а саме канабіноїди, стимулятори (амфетамін).

Дисциплінарною комісією призначено службове розслідування.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 26.01.2023 №46 "Про застосування до працівника БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП дисциплінарного стягнення, за вчинення дисциплінарного проступку до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Згідно наказу Департаменту патрульної поліції від 12.02.2023 №100 о/с, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію, позивача звільнено зі служби в поліції.

Вважаючи протиправним наказ про звільнення з посади, позивач звернувся з позовом до суду.

V. Норми права, які застосував суд

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIIІ (далі - Закон №580-VІІІ) та Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", яким затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України, від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону №580-VІІІ Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону №580-VІІІ поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 18 Закону №580-VІІІ поліцейський, поміж іншого, зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно зі статтею 19 Закону №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України". Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до частини першої статті 59 Закону №580-VІІІ служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

У статті 80 установлені такі спеціальні звання поліцейських: молодшого складу - рядовий поліції, капрал поліції, сержант поліції, старший сержант поліції; середнього складу - молодший лейтенант поліції, лейтенант поліції, старший лейтенант поліції, капітан поліції, майор поліції, підполковник поліції, полковник поліції; вищого складу поліції - генерал поліції третього рангу, генерал поліції другого рангу та генерал поліції першого рангу.

Згідно з частиною другою статті 61 Закону №580-VІІІ не може бути поліцейським, зокрема особа, яка надала завідомо неправдиву інформацію під час прийняття на службу в поліції.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Згідно зі статтею 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння (частина третя статті 1 Дисциплінарного статуту).

Аналіз частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини першої-третьої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Порядок накладання дисциплінарних стягнень встановлено статтею 14 Дисциплінарного статуту, відповідно до якої з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, за письмовим наказом керівника призначається службове розслідування.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пунктів 2 та 4 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 (далі - Порядок №893) службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначаються підстава та форма проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Згідно з пунктами 2 і 3 розділу IV Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 14 розділу IV Порядку №893 під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі. Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку. Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення (пункт 17 розділу IV Порядку №893).

Згідно з пунктом 2 розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Відповідно до пункту 2 розділу VІI Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту.

Пунктом 4 розділу VIІ Порядку №893 передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Варто зазначити, що розділом V Дисциплінарного проступку визначені особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.

Зокрема, стаття 26 Дисциплінарного проступку передбачає, що службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа). Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів. За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Згідно зі статтею 27 Дисциплінарного проступку під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

Відповідно до статті 29 Дисциплінарного проступку у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179 (далі - Правила етичної поведінки), під час виконання службових обов`язків поліцейський, зокрема, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено зокрема перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

VI. Оцінка суду

З аналізу нормативно-правових актів, які регулюють діяльність поліцейських слідує, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Із зазначеного випливає, що службова дисципліна полягає у дотриманні (виконанні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що передбачені такими актами. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного поліцейського, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників. Обов`язок дотримуватися етичних, правових і службово-дисциплінарних норм поведінки, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає у порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним та дією (бездіяльністю) порушника дисципліни, свідоме допущення настання несприятливих наслідків унаслідок вчинення поліцейським певних дій чи бездіяльності.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого вирішується питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому таке рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду дисциплінарного стягнення. Отже, службовим розслідуванням має бути встановлено, зокрема, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) воно було призначено.

Аналогічні висновки сформовані у постанові Верховного Суду від 28.07.2022 у справі №620/3006/21.

Спір у цій справі виник у зв`язку з накладенням дисциплінарного стягнення на позивача у вигляді звільнення зі служби в поліції відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII.

Підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, підпункту 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, частини шостої пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки.

Отже, однією з підстав для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту.

Матеріалами службового розслідування встановлено, що 01.12.2022, під час виконання службових обов?язків, спільно з інспектором відділення моніторингу та аналітичного забезпечення БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП молодшим лейтенантом поліції Дембіцьким В., в поліцейського взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_9 виявлено ознаки наркотичного сп?яніння. Висновком лікаря нарколога підтверджено факт перебування 01.12.2022 сержанта поліції ОСОБА_9 в стані наркотичного сп?яніння.

Згідно з розстановкою сил та засобів взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП, з 08.00 01.12.2022 по 08.00 02.12.2022 сержант поліції ОСОБА_10 спільно з інспектором взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_11 та інспектором взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_12 несли службу в складі наряду КОМЕТА-Т2.

З довідки наданої старшим інспектором групи озброєння БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПІ капітаном поліції Горбанем І. встановлено, що 01.12.2022, перед заступанням на службу з виконання завдань із забезпечення публічної безпеки і порядку, взаємодії з населенням, безпеки дорожнього руху, запобігання правопорушенням або подіям та їх припинення, оперативного реагування на них, сержант поліції ОСОБА_10 отримав наступне озброєння: пістолет Форт-17 з серійним номером НОМЕР_1 , набої 9*18 мм - 28 шт., магазини до пістолета Форт-17 - 2 шт., автомат АКС-74У з серійним номером НОМЕР_2 , набої 5,45*39 мм - 30 шт., магазин до автомата АКС-74У - 1 шт.

Дисциплінарною комісією досліджено висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп?яніння, або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції медичного працівника Комунального-некомерційного підприємства Київська міська наркологічна клінічна лікарня Соціотерапія від 07.12.2022 та встановлено, що на підставі даних, що містяться в акті медичного огляду особи, що керує транспортним засобом, з метою виявлення стану - алкогольного, наркотичного чи іншого сп?яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції №607115 складеному о 18.35 01.12.2022, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , службове посвідчення серії НОМЕР_3 , 01.12.2022 перебував у стані наркотичного сп?яніння (канабіноїди, стимулятори (амфетамін), чим відповідно вчинив дисциплінарний проступок.

За вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог частини першої статті 8, вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України Про Національну поліцію, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України Про Національну поліцію, пунктів 1, 4, 6, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців другого, третього пункту 1, абзацу сьомого пункту 2 розділу ІІ, пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року №1179, підпунктів 2.2.1, 2.2.10, 2.2.15 пункту 2.2 розділу 2 посадової інструкції поліцейського взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 31 січня 2020 року №187, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, застосувати до поліцейського взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Цей факт зафіксований у висновку службового розслідування, який затверджений начальником Департаменту патрульної поліції 17.01.2023.

Таким чином, службовим розслідуванням встановлено, що позивач порушив службову дисципліну.

Що стосується вимог позивача щодо визнання протиправним та скасування наказу начальника Департамента патрульної поліції №1749 від 19.12.2022, в частині призначення службового розслідування у формі письмового провадження, створення дисциплінарної комісії, відсторонення від виконання службових обов?язків позивача, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 14 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Згідно з ч.2 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до ч.3 ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Згідно з ч.4 ст.14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Підставою для прийняття наказу №1749 від 19.12.2022 фактично є доповідна записка старшого інспектора відділення моніторингу та аналітичного забезпечення батальйону патрульної поліції в м. Біла Церква управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_13 про можливе порушення службової дисципліни поліцейським взводу ТОВ БПП в м. Біла Церква УПП у Київській області ДПП сержантом поліції ОСОБА_14 .

Отже, ініціювання службового розслідування є дискреційним повноваженням відповідача (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду 16 січня 2020 року у справі №806/3341/17), відповідно до вимог ч.3 ст.14 Дисциплінарного статуту, за наявності визначених ч.4 ст.14 Дисциплінарного статуту підстав.

Таким чином, враховуючи наявність таких підстав, наказ №1749 від 19.12.2022 є правомірним та не підлягає скасуванню. Крім того, зазначений наказ сам по собі не порушує прав та інтересів позивача.

При цьому, безпідставними є доводи позивача про те, що наказ №1749 від 19.12.2022 виданий раніше, ніж Департаментом патрульної поліції було отримано доповідну записку заступника командира батальйону патрульної поліції в м. Біла Церква капітаном поліції Микитою Гавриловим, яка була зареєстрована в БПП у м. Біла Церква 16.12.2022.

Батальйон патрульної поліції в місті Біла Церква управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції є структурним підрозділом у складі Департаменту патрульної поліції та про можливі порушення службової дисципліни було відомо Департаменту патрульної поліції.

У наказі №1749 «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов?язків» відносно поліцейського взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 вказується про призначення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни, і це доводить той факт, що на момент видання наказу не було встановлено порушень, що мають ознаки дисциплінарного проступку, а лише припущення, що такі порушення службової дисципліни мали місце, а факт реєстрації доповідної записки заступника командира батальйону патрульної поліції в місті Біла Церква управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції капітаном поліції ОСОБА_15 не спростовує факт наявності такої записки.

Також, згідно з п.4 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893, у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Згідно з ч.1 ст.70 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський, щодо якого проводиться службове розслідування, може бути відсторонений від виконання службових обов`язків у порядку, визначеному Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Відповідно до ч.1-2 ст.17 Дисциплінарного статуту відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є тимчасовим заходом на час проведення службового розслідування та може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку.

Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) оформляється письмовим наказом керівника, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та не може перевищувати строку, передбаченого для проведення службового розслідування або зазначеного в рішенні суду.

Аналогічні положення щодо відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) закріплені в розділі III Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (далі Порядок №893).

Аналіз наведених норм свідчить, що відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків є правом, а не обов`язком керівника, про що свідчить граматична конфігурація "може бути застосовано до поліцейського"

При цьому, вирішення питання щодо відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків є дискреційними повноваженнями роботодавця та здійснюється з урахуванням всіх обставин, які передували та слугували призначенню службового розслідування.

Водночас, положення Закону №580, Дисциплінарного статуту та Порядку №893 свідчать про наступні умови для відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади), щодо якого проводиться службове розслідування:

- наявність призначеного службового розслідування;

- наявність об`єктивних доводів того, що обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку.

При цьому, такі умови діють у нерозривному взамозв`язку, та їх наявність обумовлена необхідністю убезпечити поліцейських від безпідставних дій керівників щодо відсторонення від виконання службових обов`язків (посади).

Так, у цій справі судом встановлено, що згідно пунктів 1 та 2 наказу №1749 від 19.12.2022 призначено службове розслідування у формі письмового провадження (пункт 1 наказу); утворено дисциплінарну комісію (пункт 2 наказу).

Як наслідок згідно пунктів 3,4 та 5 наказу №1749 від 19.12.2022 визначено :

-на час проведення службового розслідування, відсторонити від виконання службових обов?язків поліцейського взводу тактико-оперативного реагування БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 ;

-на період відсторонення від виконання службових обов?язків поліцейського взводу тактико-оперативного реагування БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП поліції сержанта поліції ОСОБА_1 відрядити до відділення забезпечення діяльності батальйону патрульної поліції в місті Біла Церква управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції;

-т.в.о. командира БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП старшому лейтенанту поліції Світовому О., на період відсторонення від виконання службових обов?язків (посади) вилучити службове посвідчення, спеціальний жетон та картку замісник в поліцейського взводу тактико-оперативного реагування БПП в місті Біла Церква УПІ у Київській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 .

Суд зауважує, що ознаками вчинення позивачем дисциплінарного проступку є доповідна записка ОСОБА_3 щодо можливого порушення службової дисципліни у зв`язку з виявленими ознаками наркотичного сп`яніння позивача, тобто вчинення дій, що підривають авторитет поліції як державного органу.

Отже, враховуючи законодавчо передбачене право керівника та фактичні обставини справи, відсторонення позивача від виконання службових обов`язків, на думку суду, відбулось з дотриманням вимог законодавства.

Що до вимог позивача щодо скасування висновку службового розслідування, суд зазначає таке.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Частинами 1 та 2 статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування (ч. 5 ст. 15 Дисциплінарного статуту).

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку (ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту).

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником (ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (ч. 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (ч. 4 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Відповідно до частин 1-7 статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 (далі Порядок №893), такий визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Пунктом 1 розділу II Порядку №893 встановлено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Приписами пунктів 2, 3 розділу IV Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі пункту 1 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VI Порядку №893).

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення (пункт 1 розділу VII Порядку №893).

Згідно з пунктом 4 розділу VI Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Положеннями пункту 5 розділу VI Порядку №893 встановлено, що у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Зі змісту наведених норм права слідує, що підставами для притягнення до дисциплінарної відповідальності конкретного поліцейського є вчинений ним дисциплінарний проступок, який полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, обставини, що свідчать про не дотримання законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні Присяги, порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені та такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях конкретної особи (поліцейського) дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Всі наведені обставини та мотиви, які стосуються вчинення дисциплінарного проступку саме позивачем повинні були бути перевірені дисциплінарною комісією шляхом зібрання відповідних доказів, які в обов`язковому порядку слід було відобразити у вступній, описовій та резолютивній частинах відповідного висновку службового розслідування.

Проведення службового розслідування було призначено з метою своєчасного, повного та об?єктивного з?ясування причин та обставин можливого порушення службової дисципліни 01.12.2022 поліцейським взводу тактико-оперативного реагування (далі - ТОР) батальйону патрульної поліції в місті Біла Церква управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції (далі - БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП) сержантом поліції ОСОБА_1 , що виразився у перебуванні на службі в стані наркотичного сп?яніння.

В ході проведення службового розслідування відібрано пояснення поліцейського взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП ОСОБА_1 , інспектора взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП ОСОБА_5 , інспектора взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП ОСОБА_4 , інспектора відділення моніторингу та аналітичного забезпечення БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП ОСОБА_16 , заступника командира взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП ОСОБА_17 , командира взводу ТОВ БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП ОСОБА_18 , старшого інспектора відділення моніторингу та аналітичного забезпечення БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП ОСОБА_3 , по клопотанню адвоката позивача ОСОБА_19 додатково опитані заступник командира взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП ОСОБА_17 та старший інспектор відділення моніторингу та аналітичного забезпечення БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП ОСОБА_3 ; досліджено відеозаписи, що відзняті 01.12.2022 молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 на портативний відеореєстратор марки Motorola моделі VB400 з серійним номером 477504. Також на відеозаписах зафіксовано процес здачі аналізів та проходження медичного огляду на визначення стану наркотичного сп?яніння сержантом поліції ОСОБА_1 .

Також на розгляд дисциплінарної комісії надано службові характеристики сержанта поліції ОСОБА_1 , висновки дослідження з використанням поліграфа від 13.01.2023, з додатками, стосовно невживання сержантом поліції ОСОБА_20 наркотичних речовин, а також стосовно неперебування в стані наркотичного сп?яніння 01.12.2022, а також висновок медичного працівника Комунального-некомерційного підприємства Київська міська наркологічна клінічна лікарня Соціотерапія від 07.12.2022.

Суд зазначає, що з висновку медичного працівника Комунального-некомерційного підприємства Київська міська наркологічна клінічна лікарня Соціотерапія від 07.12.2022 час складення 18 год. 35 хв. зазначено, що ОСОБА_1 перебуває у стані наркотичного сп`яніння (канабіоїди, стимулятори (амфетамін).

Дисциплінарна комісія критично віднеслась до такого доказу правомірності дій позивача, як висновки дослідження з використанням поліграфа від 13.01.2023, так як з моменту призначення до моменту завершення службового розслідування, від сержанта поліції ОСОБА_1 стосовно якого, на його думку, висунуто безпідставні підозри або звинувачення, не надходило ініціатив щодо його опитування враховуючи наявність в органах поліції та безпосередньо в підрозділах ДПП спеціалістів із проведення опитування з використанням поліграфа.

Крім того, факт перебування ОСОБА_1 01.12.2022 у стані наркотичного сп?яніння підтверджено висновком медичного працівника Комунального-некомерційного підприємства Київська міська наркологічна клінічна лікарня Соціотерапія від 07.12.2022.

Крім того, дисциплінарною комісією досліджено додаток №5 до пояснень сержанта поліції ОСОБА_1 , а саме довідку ТОВ "МЕДИЧНА ЛАБОРАТОРІЯ ДІЛА, згідно якої, 13.12.2022 сержант поліції ОСОБА_1 не перебував в стані наркотичного сп?яніння, проте в довідці відсутня інформація щодо неперебування сержанта поліції ОСОБА_1 в стані наркотичного сп?яніння 01.12.2022.

Дисциплінарною комісією враховано характеристику сержанта поліції ОСОБА_1 , що надана т.в.о. командира БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП старшим лейтенантом поліції Світовим О.

Встановлено, що за період проходження служби в БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП сержант поліції ОСОБА_10 зарекомендував себе посередньо. Уміє проявляти ініціативу, коли цього потребує обстановка, проте іноді йому не вистачає наполегливості перед труднощами, потребує підтримки й допомоги, має посередню професійну підготовку. Бачить назрілі проблеми, суперечності, але утрудняється у визначенні шляхів їх вирішення. Недостатній службовий досвід у правоохоронних органах впливає на виконання завдань. В стройовому відношенні підтягнутий задовільно. Не завжди достатньо розуміє моральні вимоги до працівника Національної поліції України. Не в усіх товаришів по службі має авторитет та повагу. Має посередні для своєї посади знання та загальну культуру.

Частиною першою статті 8 Закону України Про Національну поліцію визначено, що поліція діє виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України Про Національну поліцію поліцейський зобов?язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов?язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов?язків, наказів керівництва.

В статті 19 Закону України Про Національну поліцію, закріплено, що поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність у порядку та на підставах, передбачених Дисциплінарним статутом Національної поліції України, який затверджується законом.

Згідно зі статтею 19 Закону України Про Національну поліцію, поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність у порядку та на підставах, передбачених Дисциплінарним статутом, який затверджується законом.

Частиною першою статті 59 Закону України Про Національну поліцію визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з частиною першою статті 64 Закону України Про Національну поліцію особа, яка вступає на службу в поліції, складає Приязна вірність Українському народові балі - Присяга) такого змісту: "Я, (прізвище, а та по бакові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України та втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави,

З гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Відповідно до статті 1 Закону України Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними, незаконне вживання наркотичних засобів або психотропних речовин - це вживання наркотичних засобів або психотропних речовий без призначення лікаря.

Згідно зі статтею 3 Закону України Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними Національна поліція України є одним із органів, які здійснюють протидію незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів.

Таким чином, сержант поліції ОСОБА_10 , як представник Національної поліції України був зобов?язаний здійснювати заходи щодо протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, а не самому вживати такі речовини.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, визначено Дисциплінарним статутом.

Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з пунктами 1, 4, 6, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов?язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов?язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов?язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України, під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп?яніння.

Згідно з частиною першою статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту визначено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність, пониження у спеціальному званні на один ступінь, звільнення з посади, звільнення із служби в поліції.

При цьому, Дисциплінарний статут не визначає чіткої послідовності та черговості накладення дисциплінарних стягнень за ступенем їх суворості. Це в свою чергу наділяє уповноважену особу правом самостійно визначити вид стягнення в залежності від конкретних обставин дисциплінарного проступку. Суб`єкти владних повноважень застосовують надані їм у межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження в будь-якій формі своїх дій з іншими суб?єктами. При цьому, застосування дисциплінарного стягнення є також превентивним заходом, який застосовується з метою недопущення вчинення аналогічних дисциплінарних проступків іншими працівниками Національної поліції України.

Відповідно до частин першої-четвертої та шостої статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об?єктивного з?ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної ходи та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Відповідно до абзаців другого, третього пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року №1179, під час виконання службових обов?язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов?язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Відповідно до абзацу сьомого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року №1179, під час виконання службових обов?язків поліцейському заборонено: перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп?яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов?язків і в невстановленому місці.

Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року №1179, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, та і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Таким чином, поліцейський зобов?язаний дотримуватися норм професійної етики за будь-яких обставин як у робочий, так і в неробочий час. В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов?язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов?язків.

Аналізуючи вищенаведені норми законодавства України, що регулює службову діяльність поліцейських, дисциплінарна комісія звертає ували на те, що працівник поліції, керуючись Присягою, відповідно до службового обов`язку, бере на себе моральне зобов`язання бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни не лише в професійній діяльності, а також і в приватному житті, залишатися за будь-яких обставин відданим інтересам служби. Дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил етичної поведінки поліцейських є обов?язком кожного поліцейського незалежно від того перебуває він під час виконання службових обов?язків чи у поліції України. Так, під вчинками, що дискредитують систему органів поліції та поліцейських слід розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою органу поліції у зв?язку з виконанням службових обов?язків або не пов?язані з їх виконанням, але за своїм характером підривають довіру та авторитет поліції і її працівників в очах громадськості, здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника поліції, та є несумісними із подальшим проходженням служби. До таких вчинків, слід віднести, зокрема, появу на службі або поза службою в стані алкогольного або наркотичного сп?яніння, вживання наркотичних або токсичних препаратів без рецепту лікаря, скоєння аморального проступку, не сумісного з продовженням служби.

Факт вживання сержантом поліції ОСОБА_20 амфетаміну та речовин, що містять канабіноїди, - є вчинком, який дискредитує систему органів поліції та поліцейських в очах громадськості.

Підпунктами 2.2.1, 2.2.10, 2.2.15 пункту 2.2 розділу 2 посадової інструкці поліцейського взводу ТОР БП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 31 січня 2020 року №187, поліцейський взводу під час несення служби зобов?язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов?язки і накази керівництва, професійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції; виконувати інші обов?язки поліцейського відповідно до законодавства, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України та організаційно-розпорядчих документів Національної поліції України.

Отже, ОСОБА_10 скоїв вчинок, що дискредитує звання працівника поліції та свідчить про порушення ним вимог статті 1 Дисциплінарного статуту, статті 18 Закону України Про Національну поліцію, Присяги працівника поліції та Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року №1179, що виразилося у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, несумісних з вимогами, що пред?являються до професійних і моральних якостей поліцейського, і такі дії підривають авторитет поліції.

За результатами службового розслідування встановлено, що 01.12.2022, близько 12.00, сержант поліції ОСОБА_10 , під час несення служби з виконання завдань із забезпечення публічної безпеки і порядку, взаємодії з населенням, безпеки дорожнього руху, запобігання правопорушенням або подіям та їх припинення, оперативного реагування на них, маючи при собі табельну вогнепальну зброю, перебуваючи за адресою: вул. Максима Залізняка, 8, м. Біла Церква, Київської обл., мав ознаки наркотичного сп?яніння, а саме: неприродньо блідий колір шкірного покриву обличчя, виражене тремтіння пальців рук та зіниці, що не реагують на світло. В подальшому, висновком закладу охорони здоров?я, а саме Комунального некомерційного підприємства Київська міська наркологічна клінічна лікарня Соціотерапія від 07.12.2022 встановлено, що 01.12.2022, сержант поліції ОСОБА_10 перебував у стані наркотичного сп?яніння, чим відповідно вчинив дисциплінарний проступок.

Дисциплінарною комісією під час прийняття рішення враховано наявність обставин, визначених пунктом 2 частини шостої статті 19 Дисциплінарного статуту, що обтяжують відповідальність сержанта поліції ОСОБА_9 , а саме вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення. Так, наказом ДПП Про застосування до працівників БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП дисциплінарних стягнень від 24.11.2022 №629, до сержанта поліції ОСОБА_9 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани, з яким поліцейський був ознайомлений 15 грудня 2022 року.

Обставини, визначені частиною четвертою статті 19 Дисциплінарного статуту, які б пом?якшували відповідальність сержанта поліції ОСОБА_9 - відсутні.

Інших матеріалів та доказів, які б мали відношення до вищенаведеної події у ході проведення службового розслідування не здобуто.

Відтак, висновком Дисциплінарної комісії зазначено, що відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, знайшли своє підтвердження.

Так, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог частини першої статті 8, вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України Про Національну поліцію, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України Про Національну поліцію, пунктів 1, 4, 6, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців другого, третього пункту 1, абзацу сьомого пункту 2 розділу II, пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року №1179, підпунктів 2.2.1, 2.2.10, 2.2.15 пункту 2.2 розділу 2 посадової інструкції поліцейського взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП, затвердженої наказом ДІ від 31 січня 2020 року №187, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, комісія вважає необхідним застосувати до поліцейського взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Висновок Дисциплінарної комісії підписаний членами комісії 17.01.2023.

Як наслідок, згідно з висновком службового розслідування та статтями 11, 12, 13, 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, наказом начальника Департаменту патрульної поліції полковником поліції Жуковим Є. від 26.01.2023 №46 "Про застосування до працівника БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП дисциплінарного стягнення, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог частини першої статті 8, вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України Про Національну поліцію, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України Про Національну поліцію, пунктів 1, 4, 6, 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців другого, третього пункту 1, абзацу сьомого пункту 2 розділу II, пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року №1179, підпунктів 2.2.1, 2.2.10, 2.2.15 пункту 2.2 розділу 2 посадової інструкції поліцейського взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП, затвердженої наказом ДІ від 31 січня 2020 року №187, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту застосовано до поліцейського взводу ТОР БПП в місті Біла Церква УПП у Київській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції

Відповідно до реалізації наказу №46 від 26.01.2023, згідно пункту 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію", наказом начальника Департаменту патрульної поліції полковником поліції Жуковим Є. від 02.02.2023 №100 о/с - звільнено зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 (0132421), поліцейського взводу тактико-оперативного реагування батальйону патрульної поліції в місті Біла Церква, з 02 лютого 2023 року, установивши премію за лютий 2023 року в розмірі 227,823 відсотки.

Відповідно до вказаної справи судом досліджено наявні у справі докази, що надані сторонами, як такі що є достатніми для встановлення наявності чи відсутності обставин по справі.

Таким чином, суд робить висновок, що службове розслідування було проведено об`єктивно та всебічно, досліджено обставини, а саме, встановлено склад дисциплінарного проступку - вину позивача, тяжкість та обставини вчиненого проступку, характеризуючи відомості ОСОБА_1 , що як наслідок спричинило застосування відповідного дисциплінарного стягнення.

На думку суду, факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку достатньо повно установлений в ході службового розслідування.

Більш того, суд вважає, що порушення службової дисципліни стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості позивача, низьких ділових та моральних його якостей, що дискредитує високе ім`я працівника Національної поліції та є несумісним з подальшим проходженням служби.

У судовому засіданні позивач не зміг конкретизувати що саме не зроблено дисциплінарною комісією, та/або які докази дисциплінарною комісією не досліджено.

Посилання позивача про те, що висновок службового розслідування затверджений начальником Департаменту патрульної поліції, без попереднього його підписання головою та всіма членами дисциплінарної комісії, суд не приймає до уваги як такі, що не обґрунтовані належними та достатніми доказами в розрізі спростування за предметом спору встановленого факту перебування позивача на службі в стані наркотичного сп`яніння.

Що стосується тверджень позивача про те, що відповідачем порушено процедуру проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння, суд зазначає таке.

Згідно показів позивача, 01.12.2023 приблизно о 16.00 годині відповідач викликав позивача до підрозділу батальйону патрульної поліції в місті Біла Церква управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції, розташованому по вул. Сухоярська 18, м. Біла Церква, Київської області, де повідомив позивачу, що відповідач має підозру щодо перебування позивача в стані наркотичного сп?яніння та запропонував йому пройти в установленому порядку медичний огляд, на що він погодився. Хоча в цей день позивач не керував транспортним засобом, лише відноситься до категорії кандидата у водії. Позивач вказує на те, що відповідач, на підставі подання медичного працівника, робить своє направлення для проведення медичного огляду позивача лікарем, в обов`язки якого покладено проведення такого медичного огляду. Такого огляду та відповідно подання лікарем лікувального профілю відносно позивача не здійснювалось, водночас, відповідачем виписано направлення на огляд водія транспортного засобу до КНП КМНКЛ Соціотерапія з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Допитаний в якості свідка, ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що 01.12.2022 він був водієм в цей день, керування автомобілем ОСОБА_1 не передавав. Також надав пояснення, що перебуваючи на чергуванні разом з позивачем не помітив змін у його поведінці, характеризував позивача з позитивної сторони. Дізнався про підозру у наркотичному сп`янінні, коли позивача повезли на експертизу.

Покази ОСОБА_4 у судовому засіданні підтвердив і свідок ОСОБА_5 , який стверджував, що не помітив у поведінці позивача нічого дивного, хоча знає ознаки наркотичного сп`яніння.

Допитана в якості свідка ОСОБА_3 у судовому засіданні спростувала покази свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , пояснивши, що від заступника командира батальйону Жицького В.В, отримала інформацію про те, що у ОСОБА_1 присутні ознаки наркотичного сп`яніння, а саме : неприродньо блідий колір шкірного покриву обличчя, виражене тремтіння пальців рук, а також зіниці очей, що не реагували на світло, у зв`язку з чим позивач прибув на територію БПП в м. Біла Церква. Зустрівшись з позивачем, свідок виявила в нього зіниці очей, що не реагували на світло, а також тремтіння пальців рук, тобто ознаки на ймовірне наркотичне сп`яніння. ОСОБА_1 запевнив ОСОБА_3 у тому, що не вживав заборонені речовини та виявив готовність пройти огляд на стан наркотичного сп`яніння, що і було зроблено за допомогою швидкого тесту Снайпер 5, який не показав ані позитивного, ані негативного результату на наявність ознак вживання ОСОБА_1 наркотичних речовин, після чого ОСОБА_1 було запропоновано пройти медичний огляд на визначення стану наркотичного сп?яніння в закладі охорони здоров?я, на що ОСОБА_10 погодився. Що стосується направлення на огляд водія транспортного засобу, хоча ОСОБА_1 не працює водієм, свідок зауважила, що Інструкція №1452/735 стосується виявлення відповідних ознак лише у водіїв автотранспортних засобів співробітниками Національної поліції України, але вона також слугує певним методичним матеріалом рекомендаційного характеру для виявлення роботодавцем працівників, які знаходяться у нетверезому стані і така норма застосовувалась у зв?язку з подібністю правових відносин та відсутністю норм прямої дії направлених на освідування поліцейських під час перебування на службі.

Допитаний в якості свідка лікар ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснив, що 01.12.2022 проводив відбір матеріалу на аналіз з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції у позивача. Стверджував, що також підозрою на наркотичне сп`яніння ОСОБА_1 слугував той факт, що у позивача були змазаність мови, блідість шкіри, а також підвищений тиск.

Суд критично ставиться до тверджень позивача щодо неналежної кваліфікаціії лікаря, що проводив його огляд та відбирав зразок біологічного матеріалу на аналіз, оскільки лікар ОСОБА_6 має повну вищу освіту за напрямом підготовки Медицина, спеціальність Лікувальна справа, пройшов інтернатуру за спеціальністю Психіатрія з наступною спеціалізацією з Наркології, атестований у встановленому порядку на визначення знань та практичних навиків з присвоєнням (підтвердженням) звання лікаря-спеціаліста за спеціальністю Наркологія або з присвоєнням (підтвердженням) відповідної кваліфікаційної категорії за спеціальністю Наркологія, у встановленому порядку підвищує кваліфікацію та проходить курси з тематичного удосконалення, що слідує з листа КНП Київська міська наркологічна клінічна лікарня Соціотерапія від 12.01.2023 №52. Суд вважає, що у ОСОБА_6 достатній рівень фахових умінь та знань, щоб об`єктивно провести обстеження позивача.

За результатами лабораторного дослідження №4393, у сечі ОСОБА_1 були виявлені стимулятори амфетамін, каннабіоїди.

Варто також зазначити, що у акті медичного огляду, окрім результатів лабораторних досліджень, зафіксовано також ознаки поведінки: увага порушена, розгальмований, лобільний, тривожний, підозрілий, балакучий, метушливий; присутня змазаність мови; високий артеріальний тиск.

На думку суду, лабораторне дослідження (результат лабораторного дослідження №4393 від 02.12.2022) є достатнім доказом на підтвердження факту перебування позивача у стані наркотичного сп`яніння.

Суд приймає до уваги і ту обставину, що у позивача при ознайомленні із актом обстеження була можливість зазначити у ньому про наявність зауважень чи заперечень, зокрема, і щодо бажання позивача пройти повторний медичний огляд, але позивач відмовився від ознайомлення з результатом огляду.

При цьому, суд не бере до уваги твердження позивача про те, що ємність для здачі контрольного аналізу була відкрита (не стерильна), позаяк доказів цьому факту судом не встановлено та доказів до суду не надано.

Також позивач стверджує, що задля спростування результатів, отриманих за допомогою тесту "Sniper-5" та лабораторного дослідження №4393 від 02.12.2022, він 13.12.2022 звернувся до медичної лабораторії Діла, де здав відповідний аналіз, результат якого був негативний.

Однак, суд не приймає цей доказ в якості належного та допустимого, оскільки позивач мав право звернутися самостійно до будь-якого закладу охорони здоров?я з метою повторного проходження огляду на стан наркотичного сп?яніння в розумний для цього термін, тобто 01.12.2022 або на наступний день 02.12.2022, натомість ОСОБА_1 , звернувся до медичної лабораторії Діла на дванадцятий день, а враховуючи метаболізм людського організму - процес надходження речовин до організму, їх внутрішньотканинний обмін і виділення кінцевих продуктів з організму результат тесту з плином такої кількості часу дійсно може бути негативним.

Позивач також стверджував, що під час проведення його медичного огляду, лікар ОСОБА_6 грубо та зневажливо поводився з ним, однак суд залишає ці твердження поза увагою, зважаючи на таке.

У судовому засіданні було досліджено відеозапис, відзнятий 01.12.2022 молодшим лейтенантом поліції Дембіцьким В. на портативний відеореєстратор марки Motorola VB400 з серійним номером 477504, на якому видно як з ОСОБА_1 проводив медичний огляд ОСОБА_6 , як відбирався зразок біологічного матеріалу на аналіз у позивача. При цьому, тон лікаря не був підвищений, він спокійно запитував у позивача про стан його здоров`я, що не заперечується сторонами у засіданні.

Суд вбачає позицію та твердження позивача, що встановлені в ході службового розслідування та під час розгляду справи в суді, сумнівними, оскільки вони не мають єдиної чітко викладеної позиції щодо обставин та подій, що відбувались 01.12.2022.

При цьому, суд зауважує, що допущення подібних проступків впливає на авторитет Національної поліції як суб`єкта публічного права, який має забезпечувати законність і бути зразком доброчесності для громадян. Толерування посадовою особою перебування у стані наркотичного сп`яніння, ставить таку особу в ряд співучасників правопорушення, наслідком якого може бути заподіяння значної шкоди здоров`ю людини або позбавлення її життя. А тому орган, який уповноважений ухвалювати рішення щодо осіб, які перебувають в стані наркотичного сп`яніння на робочому місці або за кермом, має проявляти принципову та жорстку позицію щодо цих осіб, особливо щодо працівників поліції.

Суд нагадує, що приписами пункту 3 розділу IV Правила етичної поведінки поліцейських передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Варто зауважити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Позиція суду, серед іншого, узгоджується із висновкам Верховного Суду викладеними в постановах від 07.03.2019 справа №819/736/18, від 17.08.2019 у справі №806/2555/17, від 05.03.2020 справа №815/4478/16.

Суд звертає увагу, що у справах щодо звільнення з публічної служби за дисциплінарний проступок, на відміну від справ про адміністративні правопорушення або кримінальних проваджень, висновок медичного огляду на стан сп`яніння не має ключової ролі під час доведення факту перебування особи на робочому місці у стані сп`яніння, оскільки у таких справах має надаватись оцінка усім доказам, що були зібрані під час службового розслідування, а факт перебування особи у стані сп`яніння на робочому місці може бути доведений й без проходження медичного огляду, а на підставі свідчень керівника, інших працівників тощо.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 04.10.2018 у справі №806/2272/16, від 07.11.2019 у справі №826/1610/18, де суди зазначили, що нетверезий стан працівника або особи, яка проходить публічну службу, може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом у сукупності.

Враховуючи пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_6 у сукупності з результатами експрес-тесту, результатами лабораторного дослідження, а також іншими медичними ознаками стану ОСОБА_1 (поведінка, мова), на думку суду, є достатніми доказами на підтвердження факту перебування позивача у стані наркотичного сп`яніння, а тому доводи позивача щодо необ`єктивності встановлених під час службового розслідування обставин щодо перебування позивача у стані наркотичного сп`яніння не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи та не спростовуються матеріалами справи.

Підсумовуючи суд зазначає, що відповідачем доведено суду правомірність застосування до позивача такого виду дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції.

Щодо обґрунтованості застосування до позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби, суд зазначає таке.

24 лютого 2022 року Указом Президента України №64/2022 введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який неодноразово було продовжено (Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 26 липня 2023 року № 451/2023 воєнний стан в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 18.08.2023 строком на 90 діб).

Суд зазначає, що законодавством регламентовано обов`язок осіб, які проходять службу в органах поліції неухильно, сумлінно та відповідально виконувати покладені на них завдання. Водночас проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки. Також законодавством регламентовано спеціальний режим органів поліції у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України та в умовах воєнного стану.

Особа, яка заступає на службу до органів поліції, бере на себе зобов`язання виконувати покладені на неї функції та завдання, зокрема, в умовах воєнного стану, та повинна усвідомлювати та розуміти специфіку проходження служби в поліції, що зумовлює вищенаведені підвищені вимоги до кожного поліцейського, якими не можна нехтувати за жодних обставин.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під яким варто розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Аналогічні висновки сформовані Верховним Судом у постанові від 28.09.2023 у справі №420/10847/22.

Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Частиною другою цієї ж статті також встановлено, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно з частиною третьою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами четвертою та п`ятою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначені обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність поліцейського.

Згідно з частинами сьомою та восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами першою та дев`ятою статті 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Таким чином, повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи є виключними повноваженнями відповідного керівника, який, реалізуючи такі повноваження, приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Суд звертає увагу, що відповідно до зазначених вище норм однією з обставин, що обтяжує відповідальність поліцейського, є вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Ураховуючи вчинення позивачем дисциплінарного проступку (втрата службового посвідчення, перебування на службі у стані наркотичного сп`яніння, відсутність на робочому місці протягом чотирьох днів без поважних причин) та наявність обтяжуючої обставини у зв`язку із перебуванням позивача у стані наркотичного сп`яніння, суд вважає, що обраний стосовно позивача найважчий вид дисциплінарного стягнення звільнення є обґрунтованим, прийнятим з урахуванням усіх обставин, що мали значення, а тому повністю відповідає критеріям правомірності рішень суб`єктів владних повноважень, що визначені у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд вважає, що така поведінка позивача безумовно підриває авторитет поліції, формує негативну думку у населення про поліцію та дискредитує звання працівника поліції, що, відповідно, свідчить про недотримання ним вимог законодавства, а також присяги працівника поліції і посадових обов`язків.

Оскільки інші аргументи позивача не спростовують факту, що оскаржуване рішення прийняте відповідачем в межах повноважень, у порядку та у спосіб, передбачений законодавством, суд вважає, що такі аргументи не мають вирішального значення для вирішення цього спору.

При цьому суд зазначає, що відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі Hirvisaari v. Finland від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі Ruiz Torija v. Spain від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи вищевказане, суд дійшов висновку, що матеріалами справи підтверджується факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а застосоване до нього дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку, внаслідок чого позовні вимоги не підлягають задоволенню.

VII. Висновок суду

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (частини перша та друга статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

VIII. Розподіл судових витрат

Доказів понесення сторонами витрат, пов`язаних з розглядом справи, матеріали справи не містять, у зв`язку з чим їх розподіл судом не здійснюється.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Леонтович А.М.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення- 26 січня 2024 р.