Справа № 520/24727/23
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2024-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

26 січня 2024 року Справа № 520/24727/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супрун Ю.О. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Компанія "Актив-Оіл" (вул. Сумська, буд. 126, літ. 5-А, м. Харків, 61123, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Компанія "Актив-Оіл" (надалі за текстом ТОВ Компанія "Актив-Оіл", позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (надалі за текстом - ГУ ДПС у Харківській області, відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області №470/4-2040 від 14.08.2023 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірне рішення Головного управління ДПС у Харківській області №470/4-2040 від 14.08.2023 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу прийнято всупереч положенням Податкового кодексу України (надалі за текстом -ПК України), а рішенням Харківського окружного адміністративного суду в рамках розгляду справи № 520/27399/21 встановлено, що у ТОВ Компанія "Актив-Оіл" відсутній податковий борг у розмірі 447766,26 грн., за податковою вимогою № 447-57 від 08.01.2019, та як наслідок у податкового органу відсутні правові підстави для стягнення зазначеного боргу у розмірі 447766,26 грн..

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 12.09.2023 відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі за текстом - КАС України) та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

В зв`язку із здійсненням діяльності Харківським окружним адміністративним судом з відправлення правосуддя в умовах ведення бойових дій на території Харківської міської територіальної громади, яка віднесена до переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточені (блокуванні) згідно Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 25.04.2022 № 75 (із змінами), розгляд справи було відтерміновано.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч.ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 29.09.2023 від представника відповідача надійшов відзив на адміністративний позов, згідно зі змістом якого податковий орган просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Обґрунтовуючи свою правову позицію, що у позивача наявний безперервний борг згідно з податковою вимогою № 447-57 від 08.01.2019.

Від уповноваженого представника позивача до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 05.10.2023 надійшла відповідь на відзив, згідно зі змістом якої позивачем підтримана раніше заявлена правова позиція.

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 11.10.2023 надійшли заперечення на відповідь на відзив.

Від уповноваженого представника позивача до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 20.10.2023 надійшли пояснення по справі.

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 24.01.2024 від податкового органу надійшли додаткові пояснення по справі разом з додатками.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

ТОВ Компанія "Актив-Оіл" перебуває на обліку в ГУ ДПС у Харківській області, яке здійснює контрольні функції, визначені ПК України, тобто в силу приписів ст. 41 ПК України є контролюючим органом.

Судом встановлено, що ТОВ Компанія "Актив-Оіл" 04.09.2023 засобами поштового зв`язку отримало рішення ГУ ДПС у Харківській області № 470/4-2040 від 14.08.2023 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу.

Згідно зазначеного рішення уповноважена особа, начальник управління по роботі з податковим боргом ГУ ДПС у Харківській області Лук`яненко Т.В. відповідно до п 95.5 ст. 95 Податкового кодексу України (надалі за текстом - ПК України) вирішив здійснити погашення усієї суми податкового боргу шляхом стягнення безготівкових коштів з рахунків у банках, органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів та інших фінансових установах по платнику податків ТОВ Компанія "Актив-Оіл".

Крім того ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2021 було відкрито спрощене провадження у справі за № 520/27399/21 за позовом ДПС у Харківській області до ТОВ Компанія "Актив-Оіл" в сумі 658770,17 грн..

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 11.05.2023 по справі №520/27399/21 позов ГУ ДПС у Харківській області про стягнення суми податкового боргу з ТОВ «Компанія «Актив Оіл» залишений без задоволення.

В рамках розгляду справи № 520/27399/21 судом встановлено, що у ТОВ Компанія "Актив-Оіл" відсутній податковий борг у розмірі 447766,26 грн., за податковою вимогою №447-57 від 08.01.2019, та як наслідок у податкового органу відсутні правові підстави для стягнення зазначеного боргу у розмірі 447766,26 грн..

Вважаючи складення відповідачем рішення Головного управління ДПС у Харківській області №470/4-2040 від 14.08.2023 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу незаконним, необґрунтованим, безпідставним позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з даним позовом за захистом порушених прав.

По суті позовних вимог суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України.

Питання, порушенні позивачем в адміністративному позові, стосуються питання погашення податкового боргу платника податків, що врегульовані Податковим кодексом України. Саме тому в спірних питаннях слід керуватись положеннями вказаного законодавчого акту, які є спеціальними.

Підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

На підставі п. 54.1 ст. 54 ПК України, крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до пункту 286.2 статті 286 ПК України платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму плати за землю щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають до відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями.

Окремо суд звертає увагу, що гідно з п. 56.11 ст. 56 ПК України не підлягає оскарженню грошове зобов`язання, самостійно визначене платником податків.

Згідно до пункту 59.1 статті 59 ПК України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Згідно до пунктів 95.1, 95.2 статті 95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі. Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

За приписами пункту 59.5 статті 59 ПК України передбачено, що у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Абзацами другим і третім пункту 95.5 статті 95 ПК України у разі якщо податковий борг виник у результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу в установлені цим Кодексом строки, стягнення коштів за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, та/або коштів з рахунків/електронних гаманців такого платника у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу без звернення до суду, за умови якщо такий податковий борг не сплачується протягом 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку його сплати, та відсутності/наявності у меншій сумі непогашеного зобов`язання держави щодо повернення такому платнику податків помилково та/або надміру сплачених ним грошових зобов`язань, та/або бюджетного відшкодування податку на додану вартість. У разі наявності непогашеного зобов`язання держави перед платником податків у сумі, що є меншою за суму податкового боргу, ця норма застосовується в межах різниці між сумою податкового боргу та сумою зобов`язання держави.

У таких випадках: рішення про стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців такого платника податків у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей є вимогою стягувана до боржника, що підлягає негайному та обов`язковому виконанню шляхом ініціювання переказу у платіжній системі за правилами відповідної платіжної системи.

ТОВ Компанія "Актив-Оіл" відповідно до наявних інформаційних ресурсів ГУ ДПС у Харківській області є платником плати за землю (орендної плати) з юридичних осіб, в ході розгляду окреслена обставина не заперечувалась з боку позивача зважаючи на правову позицію.

Судом встановлено, що станом 14.08.2023 згідно даних інформаційно - телекомунікаційних систем «Податковий блок» за позивачем обліковувався податковий борг на загальну сум 269538,49 гривень, щодо якого сплили 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку його сплати, що стало підставою формування та направлення Рішення про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу № 470/4- 2040 від 14.08.2023 (надалі за текстом - Рішення).

Структура податкового боргу ТОВ Компанія "Актив-Оіл" складалась із сум заборгованості по орендній платі з юридичних осіб:

39195,07 грн. - залишок грошових зобов`язань (з урахування переплати), самостійно визначених платником податків у податковій декларації з плати за землю, податковий розрахунок № від 17.02.2022, платіж за грудень 2022 року по строку сплати 30.01.2023;

69801,04 грн. - грошові зобов`язання, самостійно визначені платником податків у податковій декларації з плати за землю, податковий розрахунок № від 20.02.2023, платіж за січень 2023 року по строку сплати 02.03.2023;

6980,10 грн. - грошові зобов`язання, самостійно визначені платником податків у податковій декларації з плати за землю, податковий розрахунок № від 28.02.2023, платіж за січень 2023 року по строку сплати 02.03.2023;

69801,04 грн. - грошові зобов`язання, самостійно визначені платником податків у податковій декларації з плати за землю, податковий розрахунок № від 20.02.2023, платіж за лютий 2023 року по строку сплати 30.03.2023;

6980,10 грн. - грошові зобов`язання, самостійно визначені платником податків у податковій декларації з плати за землю, податковий розрахунок № від 28.02.2023, платіж за лютий 2023 року по строку сплати 30.03.2023;

69801,04 грн. - грошові зобов`язання, самостійно визначені платником податків у податковій декларації з плати за землю, податковий розрахунок № від 20.02.2023, платіж за березень 2023 року по строку сплати 01.05.2023;

6980,10 грн. - грошові зобов`язання, самостійно визначені платником податків у податковій декларації з плати за землю, податковий розрахунок № від 28.02.2023, платіж за березень 2023 року по строку сплати 01.05.2023.

Розрахунок суми податкового боргу згідно інтегрованих карток ІКС «Податковий блок» станом на дату формування Рішення наявний в матеріалах справи.

08.01.2019 ГУ ДПС у Харківській області було сформовано та направлено ТОВ «Актив-Оіл» податкову вимогу №447-57, яка отримана платником податків 21.01.2019, в ході розгляду окреслена обставина не заперечувалась з боку позивача зважаючи на правову позицію.

ГУ ДПС в Харківській області в грудні 2021 року звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою про стягнення коштів (податкового боргу) з розрахункових рахунків ТОВ Компанія "Актив-Оіл".

Станом на дату звернення до Харківського окружного адміністративного суду за ТОВ Компанія "Актив-Оіл" обліковувався податковий борг у загальній сумі 658770,17 грн., який виник на підставі нарахованих визначених самостійно платником податків у податковій звітності по орендній платі з юридичних осіб, а саме:

- 8940,51 грн. (основний платіж) залишок згідно податкової декларації з плати за землю від 17.02.2020 № , терміном сплати 30.03.2020;

- 361016,46 грн. (основний платіж) згідно податкової декларації з плати за землю від 17.02.2020 № , терміном сплати 30.04.2020 - 01.02.2021;

- 36101,65 грн. (основний платіж) згідно податкової декларації з плати за землю від 09.04.2020 № , терміном сплати 29.06.2020;

- 252711,55 грн. (основний платіж) згідно податкової декларації з плати за землю від 12.02.2021 № , термінами сплати 02.03.2021 - 30.08.2021.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2021 відкрито спрощене провадження у справі за № 520/27399/21.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 11.05.2023 позов ГУ ДПС у Харківській області про стягнення суми податкового боргу залишений без задоволення.

Підставою для відмови у задоволенні позову став факт сплати в межах справи сум податкового боргу, який був заявлений до стягнення.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 21.11.2022 в справі за №520/27399/21 прийнято у провадження зустрічний позов ТОВ Компанія "Актив-Оіл" про визнання протиправною та скасування податкової вимоги ГУ ДПС у Харківській області №447-57 від 08.01.2019.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 11.05.2023 зустрічний позов про визнання протиправною та скасування податкової вимоги ГУ ДПС області № 447-57 від 08.01.2019 залишений без розгляду.

З рахуванням викладеного, зважаючи на наявні матеріали справи, дані інформаційно-телекомунікаційних систем «Податковий блок», що підтверджують безперервність існування боргу у ТОВ Компанія "Актив-Оіл", положення п. 56.11 ст. 56 ПК України, суд зазначає про дійсність податкової вимоги №447-57 від 08.01.2019 станом на час винесення рішення по справі № 520/24727/23.

Стосовно правової позиції позивача від обв`язку сплати орендної плати на підставі підпункту 69.14 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, суд зазначає наступне.

Відповідно до підпункту 69.14 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України (в редакції Закону №2120-ІХ від 17.03.2022) тимчасово, на період з 1 березня 2022 року по 31 грудня року, наступного за роком, у якому припинено або скасовано воєнний, надзвичайний стан, не нараховується та не сплачується плата за землю (земельний податок та орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) за земельні ділянки (земельні частки (паї), що розташовані на територіях, на яких ведуться (велися) бойові дії, або на територіях, тимчасово окупованих збройними формуваннями Російської Федерації, та перебувають у власності або користуванні, у тому числі на умовах оренди, фізичних або юридичних осіб, а також за земельні ділянки (земельні частки (паї), визначені обласними військовими адміністраціями як засмічені вибухонебезпечними предметами та/або на яких наявні фортифікаційні споруди.

Вказана норма безпосередньо стосувалась грошових зобов`язань з земельного податку та податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що виникли за період дії воєнного стану. Ця норма не має зворотної сили та не дії фактично на відносини, що виникли до введення воєнного стану.

Разом з цим, 06.05.2023 набув чинності Закон України від 11.04.2023 № 3050-ІХ «Про внесення змін до ПК України та інших законодавчих актів України щодо звільнення від сплати екологічного податку, плати за землю та податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за знищене чи пошкоджене нерухоме майно» (надалі за текстом - Закон № 3050), яким змінено трактування механізму визначення переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, а підпункт 69.14 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України викладений в зміненій редакції.

Відповідно до п.п. 69.14 п. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України (у редакції Закону № 3050) за період з 01.01.2022 до 31.12.2022 не нараховується та не сплачується плата за землю (земельний податок та орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) за земельні ділянки (земельні частки (паї), що розташовані на територіях активних бойових дій або на тимчасово окупованих російською федерацією територіях України, та перебувають у власності або користуванні, у тому числі на умовах оренди, фізичних осіб, та за період з 01.03.2022 до 31.12.2022 - в частині земельних ділянок, що перебувають у власності або користуванні, у тому числі на умовах оренди, юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.

Починаючи з 01.01.2023, за земельні ділянки (земельні частки (паї), що розташовані на територіях активних бойових дій або на тимчасово окупованих Російською Федерацією територіях України, які включені до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, плата за землю (земельний податок та орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) не нараховується та не сплачується за період з першого числа місяця, в якому було визначено щодо відповідних територій дату початку активних бойових дій або тимчасової окупації, до останнього числа місяця, в якому було завершено активні бойові дії або тимчасова окупація на відповідній території.

Дати початку та завершення активних бойових дій або тимчасової окупації визначаються відповідно до даних Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією.

Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, визначається у встановленому Кабінетом Міністрів України порядку.

Платники плати за землю, які до дати набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо звільнення від сплати екологічного податку, плати за землю та податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за знищене чи пошкоджене нерухоме майно" відповідно до пункту 286.2 статті 286 цього Кодексу задекларували за 2022 та/або 2023 роки податкові зобов`язання з плати за землю за земельні ділянки, що розташовані на територіях, активних бойових дій або тимчасово окупованих, мають право відкоригувати нараховані податкові зобов`язання з плати за землю за період березень 2022 - грудень 2023 року шляхом подання в порядку, визначеному цим Кодексом, уточнюючих податкових декларацій.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 07.11.2019 у справі № 826/1647/16, обов`язковою умовою визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями.

Таким чином у спірних правовідносинах вчинене ГУ ДПС у Харківській області волевиявлення з приводу реалізації адміністративної функції не спричинило безпідставного настання негативних наслідків для позивача, що є визначеною процесуальним законом підставою для відмови у позові.

Оцінюючи дії податкового органу в частині прийняття спірного податкового повідомлення-рішення за критеріями частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахування усіх обставин, що мають значення для вчинення дій, з урахуванням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав позивача і цілями, на досягнення яких спрямована така дія, а тому прийняте рішення не є протиправним та не підлягає скасуванню.

Крім того, суд враховує встановлений ст. 8 Конституції України, ст. 6 КАС України принцип верховенства права, який в адміністративному судочинстві зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач як суб`єкт владних повноважень надав суду достатніх беззаперечних доказів на обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його висновки.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, а рішення Головного управління ДПС у Харківській області №470/4-2040 від 14.08.2023 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу не є протиправним та не підлягає скасуванню.

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (частина 1 статті 143 КАС України).

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 13, 14, 139, 241, 243, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю Компанія "Актив-Оіл" (вул. Сумська, буд. 126, літ. 5-А, м. Харків, 61123, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування рішення залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення складено та підписано 26.01.2024.

Суддя Супрун Ю.О.