Справа № 280/9548/23
Суддя: Батрак Інна Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2024 року Справа № 280/9548/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Батрак І.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справ

за позовом ОСОБА_1

до Хортицького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки

про визнання протиправними дії наказів, їх скасування та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернулася до Запорізького окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Хортицького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 11.10.2023 №256 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності особового складу Хортицького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки» щодо оголошення дисциплінарного стягнення « ІНФОРМАЦІЯ_2 » начальнику групи морально-психологічного забезпечення капітану ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 26.10.2023 №215 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності особового складу Хортицького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки» щодо оголошення дисциплінарного стягнення «Сувора догана» начальнику групи морально-психологічного забезпечення капітану ОСОБА_1 ;

зобов`язати відповідача внести зміни у наказ від 31.10.2023 №218 «Про преміювання офіцерів, сержантів, солдатів, військовослужбовців за контрактом та мобілізацією, Хортицького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за жовтень 2023 року» у частині збільшення відсотку премії позивачу з 60% до 100%.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що наказ від 11.10.2023 №256 складено та реалізовано майже через місяць після настання ймовірного факту і лише після того, як позивачкою подані пояснення у іншому службовому розслідуванні стосовно неї за фактом проведення заняття з особовим складом роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_3 26.09.2023, спрямованого на надання роз`яснень особовому складу щодо декларування майна, його своєчасності та повноти, відповідно до покладених обов`язків відповідального за координацію роботи з попередженням та недопущенням проявів корупційних правопорушень і посадових злочинів згідно з наказом №5 від 26.12.2022. Розпорядком дня визначено початок службового часу військовослужбовців о 08 год. 00 хв., перебування позивача на території Хортицького РТЦК та СП розпочинається о 07 год. 40 хв., звинувачення у відсутності на місці служби не актуальне та не відповідає дійсності. Стосовно наказу від 26.10.2023 №215 пояснює, що за результатами службового розслідування наказ видано лише 26.10.2023, хоча в п. 4 наказу від 28.09.2023 №239 «Про призначення службового розслідування» визначена дата прийняття рішення 16.10.2023. При цьому, наголошує, що службове розслідування не може проводити зацікавлена особа, адже 26.09.2023 нею подано рапорт начальнику Хортицького РТЦК та СП щодо систематичної відсутності окремих військовослужбовців і працівника ІНФОРМАЦІЯ_3 , в якому фігурує прізвище офіцера, призначеного проводити службове розслідування (майор ОСОБА_2 ). При цьому, безпосереднім начальником є начальник Хортицького РТЦК та СП. Стверджує, що зі спірними наказами про оголошення дисциплінарних стягнень безпосередній начальник її не ознайомив. Підкреслює, що проведені заходи 26.09.2023 мали місце та повністю відповідають функціональним та додатковим обов`язкам визначених начальнику групи морально-психологічного забезпечення, тобто оголошенню дисциплінарного стягнення «Сувора догана» не має підстав, службове розслідування є недійсним та порушує чинне законодавство, нормативні документи, внутрішні накази.

Ухвалою судді від 17.11.2023 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами в порядку, визначеному ст. 262 КАС України. Відповідачу запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву.

Відповідач позов не визнав, 12.12.2023 надав до суду відзив (вх. №55138), в якому стверджує, що за період служби у ІНФОРМАЦІЯ_4 позивач вже притягувався до дисциплінарної відповідальності 23.11.2022 - за порушення вимог абз. 2,5 ст. 11, ст. 16, абз. 7 ст. 108 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, абз. 2 ст. 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, за що до позивача застосовано вид стягнення - догана. Зазначене підтверджується витягом з особової картки капітана ОСОБА_1 щодо ознайомлення військовослужбовця з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності та копії наказу від 23.11.2022 №292. Також звертає увагу на те, що після винесення наказу від 11.10.2023 № 256 про притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника морально-психологічного забезпечення ІНФОРМАЦІЯ_3 капітана ОСОБА_1 її було ознайомлено з відповідним наказом, що підтверджується відміткою у службовій картці позивача, та повідомлено про накладення 11.10.2023 дисциплінарного стягнення "догана" за порушення військової дисципліни. Таким чином, вказує, що користуючись п.2. Розділу II Порядку проведення службового розслідування у Збройних Силах України, службове розслідування не проводилось, так як факт спізнення на шикування додатково підтверджується доданими капітаном ОСОБА_3 скріншотами з відеоспостереження щодо систематичного спізнення позивача. Щодо твердження того, що наказ видано з порушенням строку звертаємо увагу на те, що рапорти були підписані та зареєстровані 02.10.2033, а отже, про порушення начальник ІНФОРМАЦІЯ_3 дізнався в день реєстрації рапортів про скоєння правопорушення, після чого на 9 (дев`ятий) день видав спірний наказ №256 від 11.10.2023. Зауважує також, що під час проведення службового розслідування було встановлено, що заняття, яке провела капітан ОСОБА_1 , не було заплановано та не затверджено наказами начальника Хортицького РТЦК та СП від 18.02.2023 №28 «Про організацію підготовки у 2023 навчальному році» та від 12.09.2023 №224 «Про внесення змін до наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 від 18.01.2023 №28», усного наказу позивачу на проведення вищезазначеного заняття начальник не віддавав, функціональними обов`язками позивача також не передбачено проведення вище зазначених занять. При цьому, розглянувши записи з камер відео спостереження, встановлено, що капітан ОСОБА_1 та службовець ЗСУ ОСОБА_4 дійсно перебували в місці для паління і лише о 08 год. 05 хв., підходили до входу в будівлю ІНФОРМАЦІЯ_3 . Цей факт, на думку відповідача, свідчить про те, що позивач розпочала проведення занять значно пізніше ніж о 08 год. 00 хв., про що вказала у своєму рапорті та в поясненні від 11.10.2023, яке надала під час проведення розслідування. Таким чином, вважає, що в ході розслідування вина позивача доведена, факт порушення розпорядку дня, вимоги своїх функціональних обов`язків (затверджені начальником Хортицького РТЦК та СП від 26.12.2022), вимог наказів начальника Хортицького РТЦК та СП від 18.02.2023 №28 «Про організацію підготовки у 2023 навчальному році» та від 12.09.2023 №224 «Про внесення змін до наказу начальника Хортицького РТЦК та СП від 18.01.2023 №28» та статутів Збройних Сил України встановлено. Звертає увагу на той факт, що на момент проведення розслідування ОСОБА_5 не був повідомлений про проведення розслідування по відношенню до нього, а також по результатам перевірки вина майора ОСОБА_5 не підтвердилась, а його відсутність на заняттях, які проводить капітан ОСОБА_1 щоп`ятниці о 15 год. 30 хв., підтверджується наказами про його чергування, про що також знала і позивач. Входячи з вищенаведеного, просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

25.12.2023 від позивача на адресу суду надійшла відповідь на відзив (вх. №57691), у якій додатково наголошує, що службове розслідування повинно було проводитись безпосередньо начальником ІНФОРМАЦІЯ_3 підполковником ОСОБА_6 . Стверджує, що заняття проведено своєчасно з метою доведення змін у законодавстві найбільш можливій кількості військовослужбовців та з урахуванням особистого навантаження позивача без зриву своєчасності та повноти виконання поставлених завдань задіяними військовослужбовцями. Зауважує, що роздруківки знімків з камер відеоспостереження не вказують на особу позивача та зроблені до початку розпорядку дня, який починається о 08 год. 00 хв. Враховуючи вищевикладене, просить позовну заяву задовольнити у повному обсязі.

У свою чергу, представником відповідача до матеріалів справи долучені заперечення на відповідь на відзив (вх.№853 від 05.01.2024), у яких підкреслює, що починаючи з 31.08.2023 капітана ОСОБА_3 , старшого офіцера мобілізаційного відділення допущено до тимчасового виконання обов`язків за вакантною посадою заступника начальника ТЦК та СП начальника мобілізаційного відділення Хортицького РТЦК та СП, а тому капітан ОСОБА_3 мав законні повноваження проводити шикування та робити зауваження за спізнення та перемовини в строю. Щодо твердження позивача, що майор ОСОБА_5 був повідомлений про проведення відносно нього розслідування вказує, що він дізнався про проведення розслідування в момент надання письмових пояснень 26.10.2023, що підтверджується копією письмових пояснень. Стосовно твердження позивача, що заняття були заплановані та проведені вчасно звертає увагу суду, що з отриманих пояснень військовослужбовців вбачається, що заняття не були заплановані, погодженні та почалися спонтанно. Просить у задоволенні позову відмовити.

Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України, справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

У період з 2015 по 2020 роки ОСОБА_1 проходить військову службу за контрактом у Збройних Силах України. Позивач є особою з інвалідністю 3 групи та має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни осіб з інвалідністю внаслідок війни, про що свідчить посвідчення серія НОМЕР_1 від 28.09.2021.

24.02.2022 позивач призвана за мобілізацією до Збройних Сил України та наказом №19 від 24.02.2022 призначена на посаду начальника групи морально-психологічного забезпечення ІНФОРМАЦІЯ_1 .

До Хортицького РТЦК та СП 02 жовтня 2023 року надійшли рапорти (вх.№3836 та № 3837) від:

- капітана ОСОБА_3 , який з 31.08.2023 виконував обов`язки заступника начальника Хортицького РТЦК та СП начальника мобілізаційного відділення, та повідомив про систематичне спізнення на шикування та зневажливе ставлення до нього як до мобілізовано військового, та просив вжити відповідного впливу на капітана ОСОБА_1

- капітана ОСОБА_7 , який повідомив, що 15.09.2023 був присутній при зневажливих висловлюваннях у підвищеному тоні та скандальній формі капітана ОСОБА_1 в бік капітана ОСОБА_3 , так як вона є кадровим офіцером і посада в неї вища, «начальник групи морально-психологічного забезпечення», тому це дає їй право спізнюватись та не додержуватись Статутів Збройних Сил України, а оскільки капітан ОСОБА_3 є мобілізованим, то він не має права питати причини її запізнення.

02.10.2023 начальником Хортицького РТЦК та СП розглянуто рапорт ОСОБА_3 та накладено резолюцію, якою відділу НВП наказано підготувати проект наказу, про притягнення капітана ОСОБА_1 до відповідальності «догана».

Наказом начальника Хортицького РТЦК та СП від 11.10.2023 №256 за порушення вимог ст. 11 Статуту Внутрішньої служби Збройних Сил України та відповідно до вимог ст. 26 Статуту Внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. 54 та 48 п. «б» Дисциплінарного статуту Збройних Сил України вирішено притягнути до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення дисциплінарного стягнення «Догана» начальнику групи морально-психологічного забезпечення капітану ОСОБА_1 . Після винесення наказу позивача було ознайомлено з відповідним наказом, що підтверджується відміткою у службовій картці позивача.

Крім того, відповідно до наказу від 28.09.2023 №239 начальником Хортицького РТЦК та СП наказано провести службове розслідування стосовно начальника групи морально-психологічного забезпечення, капітана ОСОБА_1 щодо систематичного порушення розпорядку дня та факту самовільного проведення незапланованих занять з особовим складом роти охорони у кімнаті командира роти охорони з метою доведення необхідності проведення декларування майна, внесення виправлень у раніше подані декларації (за потребою) за період 2021-2022 роки. Проведення службового розслідування доручено начальнику відділу призову майору ОСОБА_5 та головному спеціалісту управління командування службовцю ЗСУ ОСОБА_8 . Відповідно до п. 4 наказу визначено необхідність проведення службового розслідування до 15.10.2023, за його результатами скласти акт та подати встановленим порядком для прийняття рішення до 16.10.2023.

Під час проведення службового розслідування було встановлено, що 26.09.2023 начальником Хортицького РТЦК та СП та черговим ІНФОРМАЦІЯ_3 був зафіксований факт перебування особового складу, а саме капітана ОСОБА_1 та службовця ЗСУ ОСОБА_9 , в місці для паління у невизначений для цього час. Своїми діями капітан ОСОБА_1 та службовець ЗСУ ОСОБА_10 порушили вимоги розпорядку дня. Начальник Хортицького РТЦК та СП наказав черговому капітану ОСОБА_11 слідкувати за дотриманням особовим складом розпорядку дня та капітану ОСОБА_1 і службовцю ЗСУ ОСОБА_12 написати пояснення за цим фактом.

Капітан ОСОБА_1 написала рапорт на ім`я начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 , в якому вказала, що проводила заняття 26.09.2023 о 08 год. 00 хв. з особовим складом роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_3 про необхідність декларування майна, внесення виправлень у раніше подані декларації за період 2021-2022 роки. Службовець ЗСУ ОСОБА_10 взагалі відмовилась надавати пояснення.

У ході службового розслідування також було встановлено, що заняття, яке провела капітан ОСОБА_1 , не було заплановано та не затверджено наказами начальника Хортицького РТЦК та СП від 18.02.2023 №28 «Про організацію підготовки у 2023 навчальному році» та від 12.09.2023 №224 «Про внесення змін до наказу начальника Хортицького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від18.01.2023 №28». Усного наказу капітану ОСОБА_1 на проведення вищезазначеного заняття начальник Хортицького РТЦК та СП не віддавав. Функціональними обов`язками, затвердженими начальником Хортицького РТЦК та СП від 26.12.2022, капітана ОСОБА_1 також не передбачено проведення вище зазначених занять.

Капітан ОСОБА_1 звернулась до ТВО командира роти охорони Хортицького РТЦК та СП старшого лейтенанта ОСОБА_13 з проханням підтвердити факт проведення даного заняття. Капітан ОСОБА_1 , отримавши згоду підтвердити факт проведення заняття від старшого лейтенанта ОСОБА_13 , підготувала рапорт від його імені з часовими показниками і попросила підписати.

З пояснення старшого лейтенанта ОСОБА_13 з`ясувалось, що під час проведення занять він знаходився в кабінеті №6 і повернувся до кімнати командира роти приблизно о 08 год. 20 хв., на цей час заняття було закінчено і особовий склад розходився по місцям несення служби. Підписавши рапорт, не знав з якою метою капітан ОСОБА_1 проводила заняття і просила підтвердити цей факт рапортом, також не підозрював що його рапорт приведе до негативних наслідків.

З пояснень особового складу, який був залучений на дане заняття, з`ясувалось:

- про проведення заняття особовий склад не був проінформований, запрошували всіх, хто був поблизу кімнати командира роти охорони або тих, хто зайшов до кімнати командира роти охорони з метою вирішення повсякденних службових питань;

- точний час початку, тривалість та час закінчення заняття присутній особовий склад не фіксував;

- підписи у відомостях чи підтверджуючих документах про проведення занять не ставили.

Розглянувши записи з камер відеоспостереження, встановлено, що капітан ОСОБА_1 та службовець ЗСУ ОСОБА_10 дійсно перебували в місці для паління і лише о 08 год. 05 хв., підходили до входу в будівлю ІНФОРМАЦІЯ_3 . Цей факт свідчить про те, що капітан ОСОБА_1 розпочала проведення занять значно пізніше ніж о 08 год. 00 хв., про що вказала у своєму рапорті та в поясненні від 11.10.2023, яке надала під час проведення розслідування.

Своїми діями капітан ОСОБА_1 порушила розпорядок дня, вимоги своїх функціональних обов`язків (затверджені начальником Хортицького РТЦК та СП від 26.12.2022), вимоги наказів начальника Хортицького РТЦК та СП від 18.02.2023 №28 «Про організацію підготовки у 2023 навчальному році» та від 12.09.2023 №224 «Про внесення змін до наказу начальника Хортицького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від 18.01.2023 №28» та статутів Збройних Сил України.

З метою уникнути покарання, капітан ОСОБА_1 подала рапорт про проведення вищевказаного заняття, на ім`я начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 із завідома неправдивими часовими показниками, ввела в оману старшого лейтенанта ОСОБА_13 , попросивши підписати рапорт, який сама підготувала, із завідома неправдивими часовими показниками.

Таким чином, в ході розслідування вина капітана ОСОБА_1 доведена, факт порушення розпорядку дня, вимоги своїх функціональних обов`язків (затверджені начальником Хортицького РТЦК та СП від 26.12.2022), вимог наказів начальника Хортицького РТЦК та СП від 18.02.2023 №28 «Про організацію підготовки у 2023 навчальному році» та від 12.09.2023 №224 «Про внесення змін до наказу начальника Хортицького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від 18.01.2023 №28» та статутів Збройних Сил України встановлено.

Своїми діями капітан ОСОБА_1 порушила розпорядок дня, вимоги своїх функціональних обов`язків, вимоги наказів начальника Хортицького РТЦК та СП від 18.02.2023 №28 та 12.09.2023 №224 щодо підготовки особового складу в 2023 році та вимоги статутів Збройних Сил України.

Причинами та умовами, що сприяли вчиненню правопорушення є: особиста недисциплінованість капітана ОСОБА_1 , нехтування вимог розпорядку дня, своїх функціональних обов`язків, наказів прямого начальника та вимог статутів Збройних Сил України.

Вказані факти були зафіксовані у Акті, складеному за результатами службового розслідування, яким запропоновано притягнути до дисциплінарної відповідальності згідно з Дисциплінарним статутом Збройних Сил України начальника групи морально-психологічного забезпечення капітана ОСОБА_1 .

Наказом відповідача від 26.10.2023 №215 за порушення військової дисципліни, вимог ст. 11 Статуту Внутрішньої служби Збройних Сил України, порушення вимог ст. 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України та відповідно до вимог ст. 26 Статуту Внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. 54 та 48 п. «в» Дисциплінарного статуту Збройних Сил України вирішено притягнути до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення суворої догани начальнику групи морально-психологічного забезпечення капітану ОСОБА_1 .

Вважаючи протиправними накази відповідача від 11.10.2023 №256 та від 26.10.2023 №215 щодо притягнення її до дисциплінарної відповідальності, позивач звернулась до суду із даною позовною заявою про їх скасування та зобов`язання відповідача внести зміни у наказ від 31.10.2023 №218 про преміювання офіцерів, сержантів, солдатів, військовослужбовців за контрактом та мобілізацією Хортицького РТЦК та СП за жовтень 2023 року у частині збільшення відсотку премії позивачу з 60% до 100%.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни здійснює Закон України від 25.03.1992 №2232-ХІІ «Про військовий обов`язок і військову службу» (далі - Закон №2232-ХІІ).

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону №2232-ХІІ військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України.

Згідно з частиною 4 статті 2 Закону №2232-ХІІ порядок проходження військової служби, права та обов`язки військовослужбовців визначаються цим та іншими законами, відповідними положеннями про проходження військової служби, що затверджуються Президентом України, та іншими нормативно-правовими актами.

За приписами пункту 2.1.6 Інструкції з діловодства у Збройних Силах України затвердженої Наказом Генерального штабу Збройних Сил України від 07.04.2017 №124 рапорт (заява) це - письмове звернення військовослужбовця (працівника) до вищої посадової особи з проханням (надання відпустки, матеріальної допомоги, поліпшення житлових умов, переведення, звільнення тощо) чи пояснення особистого характеру.

Загальні права та обов`язки військовослужбовців Збройних Сил України і їх взаємовідносини, обов`язки основних посадових осіб полку і його підрозділів, правила внутрішнього порядку у військовій частині та її підрозділах визначає Статут внутрішньої служби Збройних Сил України, затверджений Законом України від 24 березня 1999 року №548-XIV (далі - Статут).

Згідно з пунктом 11 Розділу 1 Частини І Статуту необхідність виконання завдань оборони України, захисту її суверенітету, територіальної цілісності та недоторканності, а також завдань, визначених міжнародними зобов`язаннями України покладає на військовослужбовців такі обов`язки: свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок; бути хоробрим, ініціативним і дисциплінованим; беззастережно виконувати накази командирів (начальників) і захищати їх у бою, як святиню оберігати Бойовий Прапор своєї частини; постійно підвищувати рівень військових професійних знань, вдосконалювати свою виучку і майстерність, знати та виконувати свої обов`язки та додержуватися вимог статутів Збройних Сил України; знати й утримувати в готовності до застосування закріплене озброєння, бойову та іншу техніку, берегти державне майно; дорожити бойовою славою Збройних Сил України та своєї військової частини, честю і гідністю військовослужбовця Збройних Сил України; поважати бойові та військові традиції, допомагати іншим військовослужбовцям, що перебувають у небезпеці, стримувати їх від вчинення протиправних дій, поважати честь і гідність кожної людини; бути пильним, суворо зберігати державну таємницю; вести бойові дії ініціативно, наполегливо, до повного виконання поставленого завдання; виявляти повагу до командирів (начальників) і старших за військовим званням, сприяти їм у підтриманні порядку і дисципліни; додержуватися правил військового вітання, ввічливості й поведінки військовослужбовців, завжди бути одягненим за формою, чисто й охайно; військовослужбовець зобов`язаний додержуватися вимог безпеки, вживати заходів до запобігання захворюванню, травматизму, повсякденно підвищувати фізичну загартованість і тренованість, утримуватися від шкідливих для здоров`я звичок.

Статтею 16 Статуту передбачено, що кожний військовослужбовець зобов`язаний виконувати службові обов`язки, що визначають обсяг виконання завдань, доручених йому за посадою. Ці обов`язки визначаються статутами Збройних Сил України, а також відповідними посібниками, порадниками, положеннями, інструкціями.

У силу статті 30 Статуту начальник має право віддавати підлеглому накази і зобов`язаний перевіряти їх виконання. Підлеглий зобов`язаний беззастережно виконувати накази начальника, крім випадків віддання явно злочинного наказу, і ставитися до нього з повагою.

Пунктами 26 та 27 Розділу 1 Частини І Статуту визначено, що військовослужбовці залежно від характеру вчиненого правопорушення чи провини несуть дисциплінарну, адміністративну, матеріальну, цивільно-правову та кримінальну відповідальність згідно із законом.

Військовослужбовці, на яких накладається дисциплінарне стягнення за вчинене правопорушення, не звільняються від матеріальної та цивільно-правової відповідальності за ці правопорушення. За вчинення злочину військовослужбовці притягаються до кримінальної відповідальності на загальних підставах.

Сутність військової дисципліни, обов`язки військовослужбовців, а також військовозобов`язаних та резервістів під час проходження навчальних (перевірочних) і спеціальних зборів щодо її додержання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, права командирів щодо їх застосування, а також порядок подання і розгляду заяв, пропозицій та скарг визначені Дисциплінарним статутом Збройних Сил України, затвердженим Законом України від 24.03.1999 №551-XIV (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту військова дисципліна - це бездоганне і неухильне додержання всіма військовослужбовцями порядку і правил, встановлених статутами Збройних Сил України та іншим законодавством України.

Згідно зі статтею 2 Дисциплінарного статуту військова дисципліна ґрунтується на усвідомленні військовослужбовцями свого військового обов`язку, відповідальності за захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, на їх вірності Військовій присязі.

Статтею 4 Дисциплінарного статуту визначено, що військова дисципліна зобов`язує кожного військовослужбовця: додержуватися Конституції та законів України, Військової присяги, неухильно виконувати вимоги військових статутів, накази командирів; бути пильним, зберігати державну та військову таємницю; додержуватися визначених військовими статутами правил взаємовідносин між військовослужбовцями, зміцнювати військове товариство; виявляти повагу до командирів і один до одного, бути ввічливими і додержуватися військового етикету; поводитися з гідністю й честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків.

Так, стосовно кожного випадку правопорушення командир зобов`язаний прийняти рішення щодо необхідності притягнення винного до відповідальності залежно від обставин скоєння правопорушення, ступеня вини, попередньої поведінки порушника та розміру завданих державі та іншим особам збитків (частина 3 статті 5 Дисциплінарного статуту).

Згідно зі статтею 45 Дисциплінарного статуту у разі невиконання (неналежного виконання) військовослужбовцем своїх службових обов`язків порушення військовослужбовцем військової дисципліни або громадського порядку командир повинен нагадати йому про обов`язки служби, а за необхідності - накласти дисциплінарне стягнення.

Статтею 48 Дисциплінарного статуту визначено, що на військовослужбовців можуть бути накладені такі дисциплінарні стягнення: зауваження; догана; сувора догана; позбавлення чергового звільнення з розташування військової частини чи з корабля на берег (стосовно військовослужбовців строкової військової служби та курсантів вищих військових навчальних закладів, військових навчальних підрозділів закладів вищої освіти); попередження про неповну службову відповідність (крім осіб рядового складу строкової військової служби); пониження в посаді; пониження у військовому званні на один ступінь (стосовно осіб сержантського (старшинського) та офіцерського складу); пониження у військовому званні з переведенням на нижчу посаду (стосовно військовослужбовців сержантського (старшинського) складу); звільнення з військової служби через службову невідповідність (крім осіб, які проходять строкову військову службу, військову службу за призовом під час мобілізації на особливий період, військову службу за призовом осіб офіцерського складу, а також військовозобов`язаних під час проходження навчальних (перевірочних) і спеціальних зборів та резервістів під час проходження підготовки та зборів).

Згідно з положеннями статей 83-86 Дисциплінарного статуту на військовослужбовця, який порушує військову дисципліну або громадський порядок, можуть бути накладені лише ті дисциплінарні стягнення, які визначені цим Статутом і відповідають військовому званню військовослужбовця та дисциплінарній владі командира, що вирішив накласти на винну особу дисциплінарне стягнення.

Прийняттю рішення командиром про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення може передувати службове розслідування. Воно проводиться з метою уточнення причин і умов, що сприяли вчиненню правопорушення, та ступеня вини.

Службове розслідування призначається письмовим наказом командира (начальника), який прийняв рішення притягти військовослужбовця до дисциплінарної відповідальності. Воно може бути проведено особисто командиром (начальником), доручено військовослужбовцю офіцерського складу, а в разі вчинення правопорушення військовослужбовцем рядового, сержантського (старшинського) складу - також військовослужбовцю сержантського (старшинського) складу.

Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення командиром (начальником). У необхідних випадках цей термін може бути продовжено командиром (начальником), який призначив службове розслідування, або старшим командиром (начальником), але не більш як на один місяць.

Порядок проведення службового розслідування у Збройних Силах України визначається наказом Міністерства оборони України, в інших військових формуваннях, правоохоронних органах спеціального призначення - наказами державних органів, які мають у своєму підпорядкуванні військові формування, утворені відповідно до законів України, правоохоронних органів спеціального призначення, Державної спеціальної служби транспорту, Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України.

Якщо вину військовослужбовця повністю доведено, командир, який призначив службове розслідування, приймає рішення про притягнення військовослужбовця до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення.

Під час накладення дисциплінарного стягнення та обрання його виду враховується: характер та обставини вчинення правопорушення, його наслідки, попередня поведінка військовослужбовця, а також тривалість військової служби та рівень знань про порядок служби.

Підстави та механізм проведення службового розслідування стосовно військовослужбовців Збройних Сил України (далі - Збройні Сили), а також військовозобов`язаних та резервістів (далі - військовослужбовці), які не виконали (неналежно виконали) свої службові обов`язки або вчинили правопорушення під час проходження служби (зборів), а також дії (бездіяльність) яких призвели до завдання шкоди державі визначені Порядком проведення службового розслідування у Збройних Силах України, затвердженим Наказом Міністерства оборони України від 21.11.2017 №608 (далі Порядок №608).

Відповідно до пункту 2 розділу І Порядку виконавською дисципліною є належне, своєчасне та якісне виконання військовослужбовцями функціональних обов`язків (посадових інструкцій), наказів Міністерства оборони України, доручень, рішень, планів, програм, які затверджуються в органах військового управління або надходять для виконання до Міністерства оборони України або інших органів військового управління (військових частин).

Службове розслідування - комплекс заходів, які проводяться з метою уточнення причин і умов, що сприяли вчиненню правопорушення, а також встановлення ступеня вини особи (осіб), чиї дії або бездіяльність стали причиною вчинення правопорушення.

При цьому, згідно з пунктом 2 Розділу II Порядку №608 службове розслідування не проводиться, якщо причини та умови, що сприяли вчиненню правопорушення, ступінь вини, розмір заподіяної матеріальної шкоди та інші обставини, які мають значення для прийняття рішення командиром (начальником) про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення, не потребують додаткового встановлення (уточнення) або їх встановлено під час проведення інспектування, інвентаризації, аудиту, за рішенням суду.

Щодо підстав винесення наказу від 11.10.2023 № 256 судом встановлено, що до Хортицького РТЦК та СП 02 жовтня 2023 року надійшли рапорти від капітана ОСОБА_3 , який повідомив про систематичне спізнення на шикування та зневажливе ставлення до нього як до мобілізовано військового, та просив вжити відповідного впливу на позивача; капітана ОСОБА_7 , який 15.09.2023 був присутній при зневажливих висловлюваннях у підвищеному тоні та скандальній формі позивача в бік капітана ОСОБА_3 .

Відповідач зазначає, що користуючись пунктом 2 Розділу II Порядку №608 службове розслідування за обставинами, викладеними у рапортах капітана ОСОБА_3 та капітана ОСОБА_7 від 02.10.2023, не проводилось, так як факт спізнення на шикування додатково підтверджується доданими капітаном ОСОБА_3 скріншотами з відеоспостереження щодо систематичного спізнення позивача. Позивачем вказані обставини належними доказами не спростовано. При цьому,

Щодо твердження того, що наказ від 11.10.2023 №256 видано з порушенням строку, судом встановлено, що з рапортами до начальника Хортицького РТЦК та СП вказані вище особи звернулись 02.10.2033, а отже дисциплінарне стягнення на позивача накладено у строк, встановлений статтею 87 Дисциплінарного статуту, якою передбачено, що дисциплінарне стягнення має бути накладене не пізніше ніж за 10 діб від дня, коли командирові (начальникові) стало відомо про правопорушення, а у разі провадження службового розслідування - протягом місяця від дня його закінчення, не враховуючи часу перебування військовослужбовця на лікуванні або у відпустці.

Згідно пункту 1 розділу ІІ Порядку №608 службове розслідування може призначатися у разі:

- невиконання або неналежного виконання військовослужбовцем службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, що призвело до людських жертв або загрожувало життю і здоров`ю особового складу, цивільного населення чи заподіяло матеріальну або моральну шкоду;

- невиконання або неналежного виконання вимог наказів та інших керівних документів, що могло негативно вплинути чи вплинуло на стан боєздатності, бойової готовності підрозділу чи військової частини або на стан виконання покладених на Збройні Сили завдань;

- неправомірного застосування військовослужбовцем фізичного впливу, зброї, спеціальних засобів або інших засобів ураження до інших військовослужбовців чи цивільних осіб, особливо, якщо це призвело до їх поранення, травмування або смерті;

- дій військовослужбовця, які призвели до спроби самогубства іншого військовослужбовця;

- втрати або викрадення зброї чи боєприпасів;

- порушення порядку та правил несення чергування (бойового чергування), вартової (вахтової) або внутрішньої служби, що могло спричинити або спричинило негативні наслідки;

- недозволеного розголошення змісту або втрати службових документів;

- внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєне військовослужбовцем кримінальне правопорушення;

- повідомлення військовослужбовцю про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення;

- вчинення корупційного злочину або правопорушення, пов`язаного з корупцією;

- скоєння військовослужбовцем під час виконання обов`язків військової служби дорожньо-транспортної пригоди, внаслідок якої загинули або отримали тілесні ушкодження інші особи;

- надходження повідомлення (у тому числі анонімного) щодо порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції», а наведена в ньому інформація стосується конкретної особи, містить фактичні дані, які можуть бути перевірені.

Службове розслідування може проводитися і в інших випадках з метою уточнення причин та умов, що сприяли правопорушенню, та встановлення ступеня вини посадових (службових) осіб.

За рішенням відповідного командира (начальника) службове розслідування може призначатися за письмовим рапортом (доповідною або пояснювальною запискою) військовослужбовця з метою зняття безпідставних, на його думку, звинувачень або підозри.

Пунктом 3 розділу ІІ Порядку №608 передбачено, що службове розслідування проводиться для встановлення: неправомірних дій військовослужбовця, яким вчинено правопорушення; причинного зв`язку між правопорушенням, з приводу якого було призначено службове розслідування, та виконанням військовослужбовцем обов`язків військової служби; вини військовослужбовця; порушень нормативно-правових актів, інших актів законодавства; причин та умов, що сприяли вчиненню правопорушення.

Порядок проведення службового розслідування врегульований нормами розділу ІІІ Порядку №608, відповідно до якого рішення про призначення службового розслідування приймається командиром (начальником), який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарне стягнення. Службове розслідування призначається письмовим наказом командира (начальника), у якому зазначаються підстава, обґрунтування або мета призначення службового розслідування, особа, стосовно якої воно проводиться, строк проведення службового розслідування, а також визначаються посадова (службова) особа, якій доручено його проведення, або голова та члени комісії з проведення службового розслідування.

Днем початку службового розслідування вважається день видання наказу про його призначення. Днем закінчення службового розслідування вважається день надання командиру (начальнику), який призначив службове розслідування, акта службового розслідування та матеріалів на розгляд, визначений в наказі про призначення службового розслідування.

Пунктом 8, 9 розділу ІІІ Порядку № 608 передбачено, що особи, які проводять службове розслідування, відповідають за всебічність, повноту, своєчасність та об`єктивність його проведення, додержання законодавства України, а також за нерозголошення інформації, яка стосується службового розслідування.

Посадові (службові) особи Збройних Сил зобов`язані надавати письмові пояснення по суті предмета службового розслідування та поставлених їм питань, а за попередньою згодою керівника - документи чи матеріали відповідно до своїх службових обов`язків.

Втручання будь-яких осіб у перебіг службового розслідування з метою перешкоджання об`єктивному та повному проведенню службового розслідування або впливу на кінцевий результат забороняється. Про виявлення таких фактів особа, якій доручено проведення службового розслідування, або голова комісії повідомляють командира (начальника), який призначив службове розслідування (пункт 11 розділу ІІІ Порядку №608).

Розслідування проводиться за участю безпосереднього начальника військовослужбовця, який вчинив дисциплінарне правопорушення.

Згідно з пунктом 13 Порядку № 608 службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення командиром (начальником). В окремих випадках цей строк може бути продовжено командиром (начальником), який призначив службове розслідування, або старшим командиром (начальником), але не більше ніж на один місяць.

Загальний строк службового розслідування не може перевищувати двох місяців.

Приписами пункту 1 розділу ІV Порядку № 608 визначено, що особи, які проводять службове розслідування, зобов`язані:

дотримуватися вимог законодавства України, вживати всіх передбачених законодавством заходів для всебічного, повного, своєчасного і об`єктивного розслідування обставин вчиненого правопорушення;

виявляти (з`ясовувати) обставини, які підтверджують або спростовують інформацію щодо скоєння правопорушення, а також встановлювати обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність правопорушника;

розглядати заяви і клопотання військовослужбовця, правопорушення якого підлягає службовому розслідуванню, що були подані під час проведення службового розслідування та стосуються його проведення.

У разі відмови військовослужбовця надати письмові пояснення по суті службового розслідування особа, яка проводить службове розслідування, складає акт про відмову, який засвідчується підписами не менше двох присутніх осіб.

Пунктом 2 розділу ІV Порядку № 608 передбачено, що особи, які проводять службове розслідування, мають право:

запрошувати до місця проведення службового розслідування військовослужбовців, стосовно яких проводиться службове розслідування, інших військовослужбовців, цивільних осіб (за їх згодою), які були присутні під час вчинення правопорушення або яким відомі обставини, що стосуються правопорушення (далі - учасники службового розслідування);

отримувати письмові пояснення (заповнені від руки або надруковані);

з дозволу командира (начальника) військовослужбовця, який скоїв правопорушення, отримувати необхідні документи, які стосуються службового розслідування;

за погодженням з особами, які опитуються, фіксувати їх пояснення технічними засобами з подальшим оформленням їх у письмовому вигляді;

ознайомлюватися з необхідними документами, за потреби - знімати з них (отримувати) копії та долучати до матеріалів службового розслідування;

отримувати інформацію, пов`язану із службовим розслідуванням, від юридичних і фізичних осіб з дотриманням вимог законодавства на підставі запиту посадової (службової) особи, яка призначила службове розслідування, чи інших уповноважених осіб відповідно до вимог законодавства України;

проводити огляд місцевості, приміщення, предметів та документів, що стосуються службового розслідування, за результатами якого складати акт огляду з обов`язковим зазначенням:

предмета огляду та його стислого опису;

часу, дати, місця (населеного пункту) огляду;

посади, військового звання, прізвища та імені особи, яка складає документ;

військового звання, прізвища та імені посадової (службової) особи, яка бере участь у службовому розслідуванні (за необхідності);

прізвища, імені, по батькові та фактичної адреси проживання двох присутніх осіб;

фактичного місцезнаходження військової частини, установи, підприємства тощо;

місця складання документа (номер службового кабінету або іншого приміщення);

у разі використання технічних (відео-, фото- або аудіо-) засобів - цифрового пристрою, його назви, моделі;

підписів присутніх осіб на кожному аркуші та їх прізвищ, ініціалів, підписів на останньому аркуші;

підпису особи, яка склала акт огляду, на останньому аркуші.

Пункт 3 розділу IV Порядку № 608 визначає, що військовослужбовець, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

знати підстави проведення службового розслідування;

бути ознайомленим про свої права та обов`язки під час проведення службового розслідування;

відмовитися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом;

давати усні, письмові або за допомогою технічних засобів пояснення, подавати документи, які стосуються службового розслідування, вимагати опитування (додаткового опитування) осіб, які були присутні під час вчинення правопорушення або яким відомі обставини, що стосуються правопорушення;

з дозволу командира (начальника) отримувати копії документів, які стосуються службового розслідування, та долучати їх до власних пояснень;

порушувати клопотання про витребування та долучення нових документів, видань, інших матеріальних носіїв інформації;

висловлювати письмові зауваження та пропозиції щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності посадових (службових) осіб, які його проводять;

ознайомлюватися з актом службового розслідування (у частині, що його стосується) після розгляду командиром (начальником);

оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки та у порядку, визначені законодавством України.

Розділ V Порядку № 608 встановлює порядок оформлення результатів службового розслідування.

Так, за результатами службового розслідування складається акт службового розслідування, який містить вступну, описову та резолютивну частини.

У вступній частині акта службового розслідування зазначаються підстави призначення та проведення службового розслідування.

В описовій частині акта службового розслідування зазначаються: посада, військове звання, прізвище, ім`я та по батькові, рік народження, освіта, термін військової служби та термін перебування на останній посаді військовослужбовця, стосовно якого проведено службове розслідування; неправомірні дії військовослужбовця; зв`язок правопорушення з виконанням військовослужбовцем обов`язків військової служби (якщо такий є); вина військовослужбовця; причинний зв`язок між неправомірними діями військовослужбовця та подією, що трапилась; вимоги нормативно-правових актів, інших актів законодавства, які було порушено; причини та умови, що сприяли правопорушенню; заперечення, заяви та клопотання особи, стосовно якої проведено службове розслідування, мотиви їх відхилення чи підстави для задоволення.

У резолютивній частині акта службового розслідування зазначаються: висновки службового розслідування; пропозиції щодо притягнення винної особи (винних осіб) до відповідальності; інші заходи, спрямовані на усунення причин та умов, що призвели до правопорушення, які пропонується здійснити.

Акт службового розслідування підписується особами, які його проводили. У разі виявлення суперечностей та незгоди з результатами службового розслідування кожна така особа має право висловити свою окрему думку, яка викладається на окремому аркуші (від руки або у друкованому вигляді) та долучається до акта службового розслідування.

Після підписання акт службового розслідування подається на розгляд командиру (начальнику), який призначив розслідування. До акта службового розслідування додаються всі матеріали службового розслідування.

Згідно з пунктом 1 розділу VІ Порядок № 608 за результатами розгляду акта та матеріалів службового розслідування, якщо вину військовослужбовця повністю доведено, командир (начальник) приймає рішення про притягнення військовослужбовця до дисциплінарної відповідальності, визначає вид дисциплінарного стягнення та призначає особу, якій доручає підготувати проект відповідного наказу.

Вид дисциплінарного стягнення визначається особисто службовою особою, яка призначила службове розслідування, в аркуші резолюції або на висновку за результатами службового розслідування або безпосередньо в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Пунктом 2 розділу VІ Порядок № 608 передбачено, що дисциплінарне стягнення накладається у строки, визначені Дисциплінарним статутом Збройних Сил України.

Наказ (витяг з наказу) про притягнення до відповідальності доводиться до військовослужбовця у частині, що його стосується, під підпис із зазначенням дати доведення. Доведення здійснює безпосередній командир (начальник) військовослужбовця, який вчинив дисциплінарне правопорушення, або старший (за підпорядкуванням) командир (начальник).

У разі відмови військовослужбовця поставити свій підпис про ознайомлення з наказом (витягом з наказу) про притягнення його до відповідальності складається акт про відмову. Зміст акта про відмову засвідчується підписами не менше двох свідків цього факту.

Примірники акта службового розслідування надсилаються службовим особам, яких стосуються наведені у висновку пропозиції, та до відповідних структурних підрозділів органів військового управління.

За зверненням військовослужбовця, стосовно якого проводилось службове розслідування, йому надається завірена копія акта службового розслідування або витяг з акта, в частині, що його стосується, за умови, що вони не містять інформації з обмеженим доступом (пункт 3 розділу VI Порядку № 608).

Про прийняте рішення повідомляється військовослужбовець, стосовно якого проводилося службове розслідування, а у випадку, передбаченому пунктом 7 розділу V цього Порядку, також начальник органу управління Військової служби правопорядку (пункт 5 Розділу VI Порядку №608).

Вказуючи на протиправність наказу від 26.10.2023 №215 позивач стверджує, що розслідування проводилось зацікавленою особою майором ОСОБА_5 , по відношенню якого капітаном ОСОБА_1 було подано рапорт щодо систематичної відсутності окремих військовослужбовців і працівника ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Так, до участі у проведенні службового розслідування заборонено залучати осіб, які є підлеглими військовослужбовця, стосовно якого проводиться службове розслідування, осіб, які брали участь у правопорушенні або особисто зацікавлені у результатах розслідування (пункт 12 розділу ІІІ Порядку № 608).

З матеріалів прави вбачається та позивачем не спростоване, що на момент проведення службового розслідування майор ОСОБА_5 не був повідомлений про проведення розслідування по відношенню до нього, він дізнався про проведення розслідування в момент надання письмових пояснень 26.10.2023, що підтверджується копією письмових пояснень, при цьому, по результатам перевірки вина майора ОСОБА_5 не підтвердилась, а його відсутність на заняттях, які проводить капітан ОСОБА_1 щоп`ятниці об 15год. 30 хв., підтверджується наказами про його чергування.

Також суд відхиляє твердження позивача щодо винесення спірного наказу від 26.10.2023 №215 з порушенням строку, оскільки Дисциплінарний статут ЗСУ містить строк проведення службового розслідування, який складає місяць з дня його призначення і згідно матеріалів справи він не був порушений відповідачем.

Так, судом встановлено, що під час проведення службового розслідування, позивач надавала письмові пояснення, які знаходяться в матеріалах службового розслідування та в матеріалах справи. Тобто, про хід проведення службових розслідувань позивачу було достеменно відомо.

Як вбачається із матеріалів справи, під час проведення службового розслідування відповідачем відібрані пояснення від військовослужбовців ІНФОРМАЦІЯ_3 , зібрані докази, які підтверджують факт порушення позивачем розпорядку дня, вимоги своїх функціональних обов`язків (затверджені начальником Хортицького РТЦК та СП від 26.12.2022 року), вимог наказів начальника Хортицького РТЦК та СП від 18.02.2023 №28 «Про організацію підготовки у 2023 навчальному році» та від 12.09.2023 №224 «Про внесення змін до наказу начальника Хортицького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від 18.01.2023 №28» та статутів Збройних Сил України.

На спростування посилань позивача на те, що спірні накази не були доведені до її відома, відповідачем надаємо копію сторінки з особової справи капітана ОСОБА_1 щодо ознайомлення з наказом під підпис.

Аналізуючи викладене вище суд зазначає, що відповідачем проведено службове розслідування у відповідності до приписів чинного законодавства. Посилання позивача на порушення відповідачем під час проведення службового розслідування встановленої процедури свого підтвердження не знайшли.

Водночас, Верховний Суд у постанові від 28.02.2020 у справі №826/16420/18 дійшов висновку, що допущені окремі процедурні порушення під час проведення службового розслідування не є такими, що мають вплив на висновки службового розслідування та не можуть бути підставою для визнання протиправним пункту оскаржуваного позивачем наказу про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Відтак, під час розгляду справи суд дійшов висновку наявність визначених законодавством підстав для прийняття Хортицьким РТЦК та СП оскаржуваних у даній справі наказу від 11.10.2023 №256 про застосування до капітана ОСОБА_1 дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та наказу від 26.10.2023 №215 про застосування до капітана ОСОБА_1 дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани, що доводами позовної заяви та матеріалами справи не спростовується.

Інших суттєвих доводів та/або доказів щодо обґрунтування заявлених позовних вимог та заперечень проти них, які могли б потягнути зміну висновків суду щодо спірних правовідносин, сторонами суду не наведено та не надано.

При цьому, щодо решти доводів сторін слід зазначити, що згідно з п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі с, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з. частинами 1 та 2 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв у межах повноважень, наданих йому законодавством та довів правомірність своїх рішень, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що особі, що не є суб`єктом владних повноважень у разі відмови у задоволені позову - судовий збір поверненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 9, 77, 139, 243, 243-246 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) до Хортицького районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки м. Запоріжжя (69123, м. Запоріжжя, вул. Новобудов, буд. 4, ) про визнання протиправними дії наказів, їх скасування та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя І.В. Батрак