Справа № 320/5008/23
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2024-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/5008/23 Головуючий у 1-й інстанції: Дудін С.О.
Суддя-доповідач: Василенко Я.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Василенка Я.М.,

суддів Ганечко О.М., Мельничука В.П.,

за участю секретаря Шляги А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги ОСОБА_1 та Головного управління Національної поліції у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 18.05.2023 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив:

- визнати протиправними та скасувати накази Головного управління Національної поліції у м. Києві № 1229 о/с від 18.11.2022 (в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ) та № 1842 о/с від 28.11.2022 «Про особовий склад»;

- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у м. Києві на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 28.11.2022 по день прийняття судового рішення.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 18.05.2023 (з урахуванням ухвали Київського окружного адміністративного суду від 19.05.2023 про виправлення описки) позов задоволено:

- визнано протиправним та скасовано пункт 2 наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві від 18.11.2022 №1229;

- визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 28.11.2022 №1842 о/с «Про особовий склад»;

- поновлено ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобам відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві з 29.11.2022;

- стягнуто з Головного управління Національної поліції України у м. Києві (ідентифікаційний код 40108583, місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд.15) на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) суму середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 29.11.2022 по 18.05.2023 у розмірі 101 650,95 грн. (сто одна тисяча шістсот п`ятдесят грн. 95 коп.) без урахування обов`язкових податків та зборів;

- звернуто до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобам відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві;

- звернуто до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Головного управління Національної поліції України у м. Києві на користь ОСОБА_1 суми середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в межах одного місяця, без урахування обов`язкових податків та зборів.

Не погоджуючись з зазначеним вище судовим рішенням ОСОБА_1 та Головне управління Національної поліції України у м. Києві звернулись із апеляційними скаргами, в яких позивач просить скасувати оскаржуване рішення в частині позовних вимог про стягнення суми середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 29.11.2022 по 18.05.2023 у розмірі 101 650,95 грн. та прийняти в цій частині нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити шляхом стягнення суми середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 29.11.2022 по 18.05.2023 у розмірі 312 933, 42 грн.; Головне управління Національної поліції України у м. Києві просить скасувати оскаржуване рішення про задоволення позовних вимог та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга позивача задоволенню не підлягає, а апеляційну скаргу відповідача необхідно задовольнити, виходячи з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином України, про що свідчить паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Голосіївським РУ ГУМВС України в місті Києві 12.09.2002 (т. 1 а.с. 9-11).

Згідно послужного списку позивач з 01.09.2003 по 06.11.2015 проходив службу в органах внутрішніх справ; з 07.11.2015 по 28.11.2022 - в органах Національної поліції (т. 2 а.с. 35-50).

16.09.2022 начальником Печерського управління поліції ГУНП у м. Києві, полковником поліції Дубровою Андрієм, була складена доповідна записка, в якій зазначено, що до нього, як керівника, надходять сигнали, що старший оперуповноважений сектору розшуку злочинців та зниклих громадян відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції капітан поліції ОСОБА_2 та оперуповноважений сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції цього ж підрозділу поліції капітан поліції ОСОБА_3 можливо використовують ресурси Інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» у приватних цілях та систематично здійснюють перевірки громадян та транспортних засобів, які не пов`язані із безпосереднім виконанням їх службових обов`язків.

Крім того, 01.09.2022 поліцейськими відділу моніторингу Печерського управління поліції здійснено перевірку з питань організації діяльності чергової служби, прийняття та розгляду повідомлень про кримінальні правопорушення та надання практичної допомоги громадянам.

Під час вивчення матеріалів єдиного обліку, розглянутих у 2022 році на підставі Закону України «Про звернення громадян», виявлено 4 матеріали єдиного обліку, які відповідно до вимог статті 214 Кримінального процесуального кодексу України підлягали внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань, однак, поліцейськими Печерського управління поліції «списані» до справи, незважаючи на явні ознаки вчинення кримінального правопорушення (т. 1 а.с. 61-65).

На підставі указаної доповідної записки Головним управлінням Національної поліції у м. Києві 12.10.2022 було прийнято наказ №1327 «Про призначення та проведення службового розслідування», яким призначено службове розслідування за фактами, наведеними у доповідній записці начальника Печерського управління поліції ГУ НП у м. Києві полковника поліції Дуброви Андрія від 16.09.2022, про можливе порушення службової дисципліни, законодавства України у сфері захисту інформації та використання можливостей Інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» в особистих цілях, не пов`язаних із безпосереднім виконанням службових завдань, оперуповноваженим сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції капітаном поліції ОСОБА_1 .

Крім того, пунктом 2 вказаного наказу утворено дисциплінарну комісію та затверджено її склад (т. 1 а.с. 66-67).

За результатами службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок від 25.10.2022, затверджений у той же день начальником Головного управління Національної поліції у м. Києві генералом поліції третього рангу Іваном Вигівським (т. 1 а.с. 85-102).

Із змісту висновку вбачається, що у ході проведення службового розслідування було встановлено, що 31.08.2022 за вих. №5694/125/52/01-2022 керівництвом Печерського управління поліції (далі - Печерське УП) направлено письмовий запит до управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУ НП у м. Києві (далі - УІАП ГУНП у м. Києві) з метою отримання інформації, які дії у період з 01.03.2022 по 30.08.2022 здійснювалися, зокрема, ОСОБА_4 .

06.09.2022 до Печерського УП з УІАП ГУНП у м. Києві за вих.№3341/125/31/01-2022 надійшли витяги з електронного системного журналу реєстрації роботи користувачів підрозділів апарату, окремих та територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП у м. Києві, де зафіксовано пошукові дії ОСОБА_5 в Інформаційно-комунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - ІПНП).

Під час вивчення інформації, наданої УІАП ГУНП у м. Києві, встановлено, що ОСОБА_3 у період з 01.03.2022 по 30.08.2022 здійснив безпідставну перевірку 16 осіб за обліками інформаційної підсистеми «особа» ІПНП, зокрема:

- 25.04.2022 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , загальна кількість запитів - 10. Згідно інформації зі штатно-посадової книги Печерського УП ОСОБА_7 є колишнім поліцейським згаданого підрозділу поліції та проходив службу на посаді начальника сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції;

- 06.05.2022 о 12.33 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , загальна кількість запитів - 38. Відповідно до інформації наданої Полтавською обласною радою ОСОБА_9 є діючим депутатом Полтавської обласної ради VIII скликання;

- 12.05.2022, об 11.21 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_10 , 1996 р.н., загальна кількість запитів - 3;

- 12.05.2022, об 11.22 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , загальна кількість запитів - 3;

- 12.05.2022, о 13.43 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку своїх облікових даних в системі ІПНП. Ці дії вищезазначеного поліцейського свідчать про використання можливостей системи ІПНП у приватних цілях, не пов`язаних із безпосереднім виконанням своїх службових обов`язків;

- 23.05.2022, о 09.55 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , загальна кількість запитів - 9;

- 23.05.2022, о 09.57 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_13 , 1961 р.н., загальна кількість запитів - 6;

- 23.05.2022 о 13.15 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_14 , 1995 р.н., загальна кількість запитів - 3;

- 24.05.2022, о 09.37 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_15 , 1972 р.н., загальна кількість запитів - 22. Також, під час перевірки цієї особи оперуповноважений неодноразово змінював число, місяць та рік народження, що свідчить про направлення запитів, які завідомо наддадуть значний беззмістовний набір даних;

- ІНФОРМАЦІЯ_6 , о 10.21 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_16 , 1985 р.н., загальна кількість запитів - 23;

- 12.06.2022, о 10.37 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянина Ібадова ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , загальна кількість запитів - 6;

- 12.06.2022, о 10.39 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , загальна кількість запитів - 2;

- 12.06.2022, о 10.41 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянки ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , загальна кількість запитів - 2;

- 12.06.2022, о 10.55 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , загальна кількість запитів - 1;

- 21.06.2022, о 19.47 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , загальна кількість запитів - 44;

- 23.06.2022, о 19.22 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_3 здійснив перевірку облікових даних громадянки ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , загальна кількість запитів - 2.

У ході проведення службового розслідування членами дисциплінарної комісії встановлено, що оперуповноважений ОСОБА_3 за період з 01.03.2022 по 30.08.2022 виконав 5 матеріалів єдиного обліку та жодного матеріалу вхідної кореспонденції. Після вивчення вищезазначених матеріалів з`ясовано, що особи, які перевірялися ОСОБА_4 , за обліками ІПНП будь-яким чином не пов`язані із матеріалами вхідної кореспонденції та єдиного обліку, які перебували у них на виконанні. Тобто, особи, персональні дані яких вивчав позивач, заявниками або іншими учасниками події у документах, які офіційно доручалася йому на виконання не фігурували.

Разом із цим, згідно інформації режимно-секретного сектору Печерського УП ОСОБА_3 із 24.02.2022 позбавлений доступу до державної таємниці. У свою чергу, це позбавляє його можливості заводити оперативно-розшукові справи, здійснювати оперативно-розшукові заходи, опрацьовувати матеріали та секретну інформацію, що має ступені секретності «Цілком таємно» і «Таємно». Отже, ОСОБА_3 будь-яким чином не міг здійснювати перевірку вищезазначених громадян за обліками ІПНП із посиланням на оперативно-розшукові заходи чи оперативно-розшукові справи.

Крім цього, згідно інформації сектору документального забезпечення Печерського УП та керівництва відділу кримінальної поліції цього ж підрозділу поліції ОСОБА_3 у період часу з 01.01.2022 по 30.08.2022 не отримував на виконання доручення слідчих або дізнавачів у порядку статті 41 КПК України.

Поряд із цим, сам оперуповноважений, у ході проведення службового розслідування, не надав дисциплінарній комісії будь-яких доказів, що підтверджують законність проведених ним перевірок громадян за обліками ІПНП. Хоча, ОСОБА_3 повністю не заперечує факт того, що він здійснював перевірку вищезазначених осіб з використанням можливостей ІПНП.

Враховуючи вищевикладене, члени дисциплінарної комісії дійшли висновку, що ОСОБА_3 неодноразово здійснював безпідставні перевірки осіб за обліками ІПНП. Ці дії поліцейського будь-яким чином не були пов`язані із безпосереднім виконанням функціональних обов`язків, а отримана ним службова інформація з обмеженим доступом використовувалася у приватних цілях. Однак, у межах службового розслідування, установити, яким саме чином була використана дана інформація неможливо з об`єктивних причин, а отже неможливо й осягнути обсяг збитків, завданих Національній поліції Україні та суспільству.

Такі дії ОСОБА_5 призвели до порушення основоположних прав і свобод людини в частині забезпечення захисту інформації, яка використовується правоохоронними органами для реалізації прав, свобод й законних інтересів суспільства.

У свою чергу, керівництвом ГУ НП у м. Києві та Печерського УП вживалися невідкладні заходи щодо недопущення у підрозділі поліції порушень чинного законодавства України під час використання можливостей ІПНП. Зокрема, з метою належного дотримання особовим складом Печерського УП вимог інформаційної безпеки 06.07.2022 за вих. №3269/125/01/31-2022 до органу поліції скеровано лист за підписом начальника ГУ НП у м. Києві щодо обов`язкового дотримання наступних вимог під час роботи з ІПНП:

- заборонено розголошувати в будь-який спосіб інформацію, яка стала відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, крім випадків визначених законом;

- заборонено передавати свої облікові дані (логін) іншим особам;

- заборонено залишати робоче місце без виходу із системи ІПНП, якщо системою можуть скористатися інші особи;

- заборонено здійснювати безпідставну перевірку осіб, автотранспорту, адрес тощо;

- заборонено використовувати інформацію, отриману з ІПНП, у приватних цілях, не пов`язаних з виконанням службових обов`язків. Користувачі зобов`язані використовувати інформацію виключно у рамках чинного законодавства України.

Кожна дія поліцейського щодо отримання інформації з інформаційних ресурсів фіксується та зберігається у спеціальному електронному архіві, включно з інформацією про поліцейського, який здійснював запит, вид отриманої інформації та час здійснення запиту.

У разі порушень прав і свобод людини пов`язаних з обробкою інформації та у випадку виявлення фактів неправомірного використання службової інформації, поліцейські несуть персональну дисциплінарну, адміністративну та кримінальну відповідальність.

У висновку зазначено, що таку інформацію ОСОБА_23 було доведено під особистий підпис, що підтверджується спеціальною відомістю, яка долучена до матеріалів службового розслідування.

Разом із цим, ОСОБА_3 під час оформлення доступу до системи ІПНГІ підписав зобов`язання щодо дотримання вимог про нерозголошення персональних даних. Зокрема, указаним документом визначено, що поліцейським під час роботи із системою ІПНП заборонено опрацьовувати інформацію або здійснювати пошукові запити до інформаційних підсистем ІПНП, якщо це не пов`язано з безпосереднім виконанням покладених службових обов`язків, у тому числі на прохання сторонніх осіб. Також, заборонено використовувати інформацію з системи ІПНП з приватною або будь-якою іншою метою, не пов`язаною із виконанням функціональних обов`язків.

Таким чином, ОСОБА_3 належним чином був попереджений про можливі негативні наслідки, які можуть настати за порушення законодавства у сфері захисту інформації. Однак, незважаючи на встановлені заборони, позивач здійснив порушення нормативно-правових актів, що регламентують діяльність Національної поліції України.

Також, у висновку зазначено, що у ході проведення службового розслідування знайшли своє об`єктивне підтвердження інші факти порушення позивачем службової дисципліни, а також прав, свобод та законних інтересів громадян в частині незабезпечення належного реагування та розгляду заяв і повідомлення щодо вчинення кримінальних або адміністративних правопорушень.

Так, під час вивчення матеріалів єдиного обліку, розглянутих у 2022 році на підставі закону України «Про звернення громадян», виявлено 5 матеріалів єдиного обліку, які відповідно до вимог статті 214 Кримінального процесуального кодексу України підлягали внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Однак, поліцейськими Печерського УП списані «до справи», незважаючи на явні ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Зокрема, у висновку вказано, що 22.08.2022 на спецлінію « 102» Національної поліції України від диспетчера бригади швидкої медичної допомоги надійшли повідомлення щодо отримання тілесних ушкоджень громадянином ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_13 . Ці повідомлення зареєстровані у журналі ЄО Печерського УП за №19160 та 19174 від 22.08.2022.

У подальшому, керівництвом Печерського УП виконання вищезазначеного матеріалу доручено оперуповноваженому капітану поліції ОСОБА_23 , який в порушення вимог частини першої статті 15 Закону України «Про звернення громадян» та пунктів 2 та 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, не дослідив усі порушені у зверненні питання, не зв`язався із заявником та результатом перевірки склав довідку, яка за змістом не відповідає порушеним у зверненні питанням. Поряд із цим, ОСОБА_3 провів неповну та необ`єктивну перевірку про результати якої письмово не поінформував автора звернення у встановлений чинним законодавством України строк. Повноту зібраних матеріалів та якість розгляду звернення перевірив начальник сектору кримінальної поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_25 .

Аналогічним чином, ОСОБА_4 прийнято неправомірне рішення щодо списання матеріалу звернення громадянина Притулка ОСОБА_26 , «до справи» Печерського УП у ЄО № 21368 від 17.09.2022.

Членами дисциплінарної комісії здійснено телефонне опитування ОСОБА_27 , ОСОБА_28 з питань, що стосувалися розгляду їх звернень до поліції. У ході розмови із громадянами установлено, що поліцейський жодним чином із ними не зв`язався для уточнення додаткових обставин справи та не запропонував їм написати письмову заяву щодо вчинення кримінального правопорушення. Внаслідок цього громадяни залишилися невдоволеними роботою поліцейських та станом реагування на свої звернення.

З метою усунення виявлених недоліків та відновлення конституційних прав заявників членами дисциплінарної комісії подано на розгляд керівництву Печерського УП ініціативні рапорти щодо необхідності негайного проведення додаткової перевірки за вищезазначеними зверненнями та подальшим внесенням відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявами вищезазначених громадян.

Опитаний ОСОБА_3 пояснив, що він здійснює вхід до системи ІПНП з допомогою логіна ІНФОРМАЦІЯ_14. Вхід до системи ІПНП ним здійснюється з його персонального комп`ютера (ноутбука), який знаходиться в його службовому кабінеті. У зв`язку із тим, що у його службовому кабінеті працюють інші поліцейські, які не забезпечені стаціонарним робочим місцем, вони можуть користуватися його комп`ютером. Свій логін та пароль від системи ІПНП стороннім особам він не передавав. Однак, за словами ОСОБА_5 , ці дані автоматично зберігаються на його робочому комп`ютері, а тому без його відома можливий вхід до системи ІПНП під його електронними ідентифікаторами. Після виходу із службового кабінету та закінчення роботи в системі ІПНП останній вихід із ІПНП не здійснює, а просто закриває свій ноутбук. Також ОСОБА_3 зазначив, що можливостями системи ІПНП у приватних цілях він не користується. З приводу перевірки вищезазначених громадян за обліками інформаційної підсистеми «Особа» ОСОБА_29 повідомив, що не пам`ятає чи робив він такі інформаційні запити. Однак, він зазначив, що інші поліцейські могли скористатися його персональними ідентифікаторами для входу до системи ІПНП та здійснювати перевірку осіб. В частині неналежного розгляду звернень громадян ОСОБА_3 пояснив, що матеріал єдиного обліку №7179 був у нього на розгляді. У визначений керівництвом строк розгляду матеріалу у нього не було фізичної можливості здійснити необхідні перевірочні дії. Також, оперуповноважений зазначив, що проведення перевірки за зверненнями громадян в рамках Закону України «Про звернення громадян» не дає можливості використати всі наявні у розпорядженні поліції сили та засоби, а тому ним прийнято рішення про списання матеріалу звернення «до справи» Печерського УП.

Начальник відділу кримінальної поліції Печерського УП майор поліції Саприкін Максим повідомив, що ОСОБА_3 з метою ефективного виконання покладених на них службових завдань та своїх функціональних обов`язків забезпечений персональним доступом до системи ІПНП. Доступ до системи ІПНП він здійснює зі свого службового кабінету, що розташований в адмінбудівлі АДРЕСА_2 . ОСОБА_30 , ознайомившись із списком осіб, яких перевіряв в системі ОСОБА_29 , зазначив, що він або інші керівники відділу кримінальної поліції будь-яких вказівок здійснювати перевірку вищезазначених осіб позивачу не надавали. Ці дії позивача є його особистою ініціативою та будь-яким чином не пов`язані з виконанням службових завдань. Разом з тим, останній повідомив, що позивач систематично допускає порушення службової дисципліни, не виконує накази безпосереднього керівника, роботу виконує не ефективно та дозволяє собі не відвідувати робоче місце без надання будь-яких підтверджуючих документів.

ОСОБА_25 повідомив, що під час проведення ОСОБА_4 перевірок за вищезазначеними зверненнями громадян він наголошував йому на необхідності проведення ретельної та обґрунтованої перевірки із дотримання вимог чинного законодавства України. Однак, у зв`язку із значним навантаженням у службовій діяльності, ОСОБА_25 не зміг здійснити належний контроль за діями підпорядкованого особового складу, але ОСОБА_23 він постійно наголошував на неухильному дотриманні вимог нормативно-правових актів, що регламентують діяльність Національної поліції України.

У зв`язку з викладеним дисциплінарна комісія дійшла висновку, що у ході проведення службового розслідування установлено, що капітан поліції ОСОБА_3 допустив порушення вимог частини першої статті 28 Закону України «Про Національну поліцію», частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини першої статті 15 Закону України «Про звернення громадян», пунктів 2 та 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, пунктів 5 та 7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців першого, другого, третього пункту 1, абзаців третього та четвертого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 6 розділу Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 №676, вимог зобов`язання про нерозголошення персональних пунктів 5 та 6 листа ГУ НП у м. Києві від 06.07.2022 № 3269/125/01/31 -2022.

У висновку дисциплінарна комісія також зазначила, що ОСОБА_3 своїми діями допустив дискредитацію високого звання поліцейського, що полягає у вчиненні проступку, який підриває довіру громадськості до поліцейських та авторитет Національної поліції України в цілому, та є несумісним з подальшим проходженням служби з поліції. Ці проступки є діянням проти інтересів служби, суперечать взятим на себе зобов`язанням та призвели до порушення основоположних прав і свобод людини в частині забезпечення захисту інформації, яка використовується правоохоронними органами для реалізації прав, свобод й законних інтересів суспільства.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія врахувала характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Так, від керівництва відділу кримінальної поліції надійшла службова характеристика ОСОБА_5 негативного змісту.

Зокрема, за час служби в Печерському УП вищезазначений поліцейський зарекомендував себе із негативного боку. При виконанні наказів безпосереднього та прямого керівника дозволяє собі його обговорення та критику. Присутні непоодинокі випадки невиконання вказівок керівництва управління поліції та відділу кримінальної поліції. Дозволяє собі безпідставно не відвідувати робоче місце без надання будь-яких підтверджуючих документів своєї відсутності на службі та повідомлення безпосереднього керівника. За час проходження служби в Печерському УП неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни та Правил внутрішнього службового розпорядку дня поліцейських, державних службовців та цивільного персоналу Печерського УП. Не користується авторитетом та повагою серед колег та особового складу Печерського УП. Систематично виникають певні конфлікті ситуації та сварки із колегами по роботі.

Підтвердженням цього може слугувати той факт, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України вже здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000043 від 14.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 14, підпунктів 1, 11, 12 частини другої статті 115 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що оперуповноважений ОСОБА_3 , маючи доступ до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», перевіряв інформацію про осіб, а саме - суддю Тернопільського окружного адміністративного суду громадянина ОСОБА_31 та заступника одного з Департаментів Офісу Генерального прокурора громадянина П. та у подальшому, можливо передавав отриману ним інформацію третім особам.

За цим фактом Головним управлінням Національної поліції у м. Києві проведено службове розслідування та установлено вину капітана поліції ОСОБА_5 у порушенні вимог зобов`язання про нерозголошення персональних даних та пункту 6 розділу IV Положення, що виразилось у використанні інформації з системи ІПНП з метою, не пов`язаною з виконанням функціональних обов`язків.

Проте, відповідно до вимог частини першої статті 21 розділу III Дисциплінарного статуту Національної поліції України затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У зв`язку із чим, капітана поліції ОСОБА_5 до дисциплінарної відповідальні притягнуто не було.

Разом із цим, наказом Печерського УП ГУНП у м. Києві від 19.07.2021 № 9 ОСОБА_5 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за безпідставну відсутність на своєму робочому місці та невиконання наказу безпосереднього керівника. Застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Також, наказом ГУНП у м. Києві від 17.11.2021 № 1319 ОСОБА_5 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за безпідставну відсутність на своєму робочому місці та не повідомлення свого безпосереднього керівника. До ОСОБА_5 застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Окрім цього, наказом Печерського УП від 02.09.2022 №8 до ОСОБА_5 застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани за втрату свого службового посвідчення поліцейського та надання неправдивих відомостей членам дисциплінарної комісії.

У зв`язку з цим комісія дійшла висновку, що позивач не відповідає високому званню поліцейського, а його дії суперечать основоположним принципам реформування системи Національної поліції України, як центрального органу виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення прав і свобод людини, протидії злочинності та забезпечення публічної безпеки та порядку.

Відтак, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини першої статті 28 Закону України «Про Національну поліцію», частини першої статті 15 Закону України «Про звернення громадян», пунктів 2, 3 та 13 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, пунктів 7 та 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, пунктів 5 та 7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців першого, другого та третього пункту 1, абзаців третього та четвертого пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 №676, вимог зобов`язання про нерозголошення персональних даних, пунктів 5 та 6 листа ГУНП у м. Києві від 06.07.2022 № 3269/125/01/31-2022, необхідно застосувати до оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

На підставі вказаного висновку Головним управлінням Національної поліції у м. Києві було прийнято наказ від 18.11.2022 №1229, яким за порушення вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини першої статті 28 Закону України «Про Національну поліцію", частини першої статті 15 Закону України «Про звернення громадян», пунктів 2, 3 та 13 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, пунктів 7 та 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, пунктів 5 та 7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців першого, другого та третього пункту 1, абзаців третього та четвертого пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 №676, вимог зобов`язання про нерозголошення персональних даних, пунктів 5 та 6 листа ГУНП у м. Києві від 06.07.2022 №3269/125/01/31-2022, застосовано до оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (т. 1 а.с.74-75).

На виконання цього наказу Головним управлінням Національної поліції у м. Києві було прийнято наказ від 28.11.2022 №1842 о/с «Про особовий склад», яким капітана поліції ОСОБА_1 (0036963), оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції, звільнено зі служби в поліції 28.11.2022 згідно з пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (т. 1 а.с. 13).

Вважаючи накази Головного управління Національної поліції у м. Києві № 1229 о/с від 18.11.2022 (в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ) та № 1842 о/с від 28.11.2022 «Про особовий склад» протиправними, позивач звернувся з даним позовом до суду першої інстанції.

Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що Положенням про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції» встановлено лише вимогу про нерозголошення отриманої з ІПНП інформації, у той час як матеріалами службового розслідування не встановлено факти збирання, використання чи розголошення позивачем інформації про осіб, щодо яких здійснювався пошук відомостей. Крім того, указане Положення не встановлює алгоритм роботи з ІПНП, у той час як Методичні рекомендації, які регулюють відповідні питання, не є нормативно-правовим актом, а тому за їх невиконання поліцейського не може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Висновки про порушення позивачем вимог листа ГУ НП у м. Києві від 06.07.2022 є безпідставним, оскільки обставини, що були предметом розслідування, охоплюють період з 24.04.2022 по 23.06.2022. Твердження відповідача про неналежне реагування позивача на заяви про вчинення кримінального правопорушення та незабезпечення внесення відомостей за ними до Єдиного реєстру досудових розслідувань є необґрунтованим, оскільки у висновку комісії не вказано, які саме дії не були вчинені позивачем з метою перевірки заяв, а також не надано оцінки доводам ОСОБА_1 про відсутність у нього достатньої кількості часу для здійснення таких дій. Також судом зазначено, що відповідачем було застосовано непропорційний вид стягнення до позивача та не враховано його нагороди і заохочення. Крім іншого, судом підкреслено, що всупереч вимог чинного законодавства звільнення позивача відбувалося під час перебування його на лікарняному. У зв`язку з чим суд прийшов до висновку, що спірні накази є протиправними і підлягають скасуванню, а позивач - поновленню на попередньо займаній посаді з 29.11.2022 із стягненням на його користь середнього заробітку за 171 день, виходячи із середньоденної заробітної плати 594,45 грн.

Позивач у своїй скарзі зазначає, що судом неправильно обчислено розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу, оскільки з огляду на відомості банківських виписок з карткового рахунку, середньоденна заробітна плата за жовтень-листопад 2022 року склала 1 830,02 грн.

Відповідач у своїй скарзі зазначає, що судом було залишено поза увагою зобов`язання поліцейського, який користується системою ІПНП, не розголошувати у будь-який спосіб отриману з даної системи інформацію, зберігати у таємниці пароль для входу в таку систему, а після завершення роботи чи тимчасового залишення робочого місця здійснювати вихід із системи. Зауважує, що всупереч висновків суду позивач безпідставно не забезпечив належну перевірку матеріалів, що стало наслідком списання їх «до справи» за наявності очевидних ознак кримінальних правопорушень. Крім того, підкреслює, що дисциплінарною комісією враховано всі обставини, що мають значення при визначенні виду дисциплінарного стягнення.

Колегія суддів не погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи позивача необґрунтованими, а доводи відповідача - обґрунтованими, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Закон України «Про Національну поліцію» (далі - Закон; тут і надалі у редакції, яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин) визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Відповідно до ст. 8 Закону поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази. Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

За правилами п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно ч. ч. 1-2 ст. 19 Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут; тут і надалі у редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних правовідносин) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Приписи ч. ч. 1, 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту визначають, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Із змісту ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту випливає, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За правилами ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, зокрема, звільнення із служби в поліції.

Отже, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Такий висновок щодо застосування наведених вище правових норм сформульовано у постановах Верховного Суду від 24.02.2020 у справі №804/2711/17 та від 20.10.2020 у справі № 340/1502/19.

Підстави проведення службового розслідування визначені статтею 14 Дисциплінарного статуту, за якою службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до п. 1 розд. ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893 (далі - Порядок №893), службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Розділ VІ Порядку №893 містить вимоги щодо оформлення матеріалів службового розслідування. Зокрема, в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування, зокрема, обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об`єктивно та всебічно встановити обставини і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки особи та її ставлення до вчиненого.

Відповідно до ст. 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Вимоги до висновку за результатами службового розслідування та оформлення його результатів викладені у ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту, якому кореспондують наведені вище положення Порядку №893. При цьому, колегією суддів враховується, що матеріали справи свідчать, що службове розслідування проведено з дотриманням вимог чинного законодавства, та не містять відомостей, які б вказували на порушення вимог щодо оформлення його результатів.

Надаючи оцінку безпосередньо висновкам службового розслідування, з якими не погодився суд першої інстанції, а також положенням законодавства, які стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення із служби, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Приписи ст. 28 Закону визначають, що поліція вживає всіх заходів для недопущення будь-яких порушень прав і свобод людини, пов`язаних з обробкою інформації.

Поліцейські та особи, які відповідно до цього Закону мають доступ до інформаційних ресурсів єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України та інших інформаційно-комунікаційних систем (інформаційних ресурсів), несуть персональну дисциплінарну, адміністративну та кримінальну відповідальність за вчинені ними діяння, що призвели до порушень прав і свобод людини, пов`язаних з обробкою інформації.

Міністерство внутрішніх справ України у межах компетенції здійснює контроль за дотриманням вимог законів та інших нормативно-правових актів під час формування та користування поліцейськими інформаційними реєстрами та базами (банками) даних у порядку, визначеному у статтях 26, 27 цього Закону.

Із змісту п. 1 розд. ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179 (далі - Правила №1179), випливає, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема:

- неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

- поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

За приписами п. 2 розд. ІІ указаних Правил №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено: використовувати службові повноваження в політичних або особистих цілях; розголошувати та використовувати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків, у тому числі після припинення служби в поліції, крім випадків, визначених законом.

Отже, наданому законодавцем дозволу користуватися поліцейським відомостями інформаційних ресурсів кореспондує обов`язок останніх використовувати такі повноваження виключно у службових цілях із забезпеченням дотримання прав громадян, зокрема, на захист персональних даних.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що, як було зазначено вище, за правилами ч. 3 ст. 28 Закону Міністерство внутрішніх справ України у межах компетенції здійснює контроль за дотриманням вимог законів та інших нормативно-правових актів під час формування та користування поліцейськими інформаційними реєстрами та базами (банками). Разом з тим, компетенцією щодо притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, зокрема, за недотримання вимог законів та інших нормативно-правових актів під час формування та користування поліцейськими інформаційними реєстрами та базами (банками), наділені саме керівники відповідних Головних управлінь Національної поліції, що впливає із змісту ст. 20 Дисциплінарного статут.

Викладеним спростовується посилання позивача на відсутність у дисциплінарної комісії компетенції із здійснення перевірки дотримання ОСОБА_1 вимог законів та інших нормативно-правових актів під час формування та користування поліцейськими інформаційними реєстрами та базами (банками).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 03.08.2017 №676 затверджено Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - Положення №676).

Пунктом 2 розділу І указаного Положення визначено, що інформаційно-комунікаційна система «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - система ІПНП) - сукупність технічних і програмних засобів, призначених для обробки відомостей, що утворюються у процесі діяльності Національної поліції України та її інформаційно-аналітичного забезпечення. Система ІПНП є функціональною підсистемою єдиної інформаційної системи МВС (далі - ЄІС МВС).

Основні завдання та призначення системи ІПНП окреслені у розділі ІІ Положення №676.

Відповідно до п. 1 розд. ІІІ Положення №676 інформаційними ресурсами системи ІПНП є інформація, що утворена в процесі діяльності поліції та використовується: для наповнення та підтримки в актуальному стані баз (банків) даних, які входять до ЄІС МВС та визначені статтею 26 Закону України «Про Національну поліцію»; для формування баз даних у сфері управлінських відносин, необхідних для виконання покладених на поліцію повноважень; для формування баз даних, необхідних для забезпечення щоденної діяльності поліції, у сфері трудових відносин, фінансового забезпечення, документообігу.

Згідно п. 2 розд. ІІІ Положення №676 в інформаційних ресурсах системи ІПНП обробляється інформація, яка належить до державних інформаційних ресурсів. Така інформація не підлягає поширенню та передачі іншим особам, крім випадків, передбачених законодавством.

Із змісту п. 3 розд. ІV Положення №676 користувачами системи ІПНП є посадові особи органів (підрозділів) поліції, яким в установленому порядку надано відповідні права доступу до інформації в системі ІПНП; фізичні особи та інші уповноважені посадові особи суб`єктів ЄІС МВС, яким в установленому порядку надано відповідні права доступу до інформації в ЄІС МВС.

Ідентифікація користувача та підтвердження цілісності даних, що обробляються в системі ІПНП, забезпечуються застосуванням електронного підпису або інших програмно-технічних засобів авторизації користувачів та забезпечення цілісності даних (п. 4 розд. IV Положення №676).

За правилами пунктів 5-6 розділу IV Положення №676 кожна дія користувача щодо отримання інформації з інформаційних ресурсів системи ІПНП фіксується у спеціальному електронному архіві.

Користувачі системи ІПНП зобов`язані не розголошувати у будь-який спосіб інформацію, яка їм стала відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, крім випадків, передбачених законом, відповідають за достовірність інформації, що вводиться ними до відповідних інформаційних ресурсів системи ІПНП, та зобов`язані дотримуватися законодавства у сфері захисту інформації.

Отже, користувачі системи ІПНП, до яких належить також і позивач, зобов`язані не розголошувати інформацію, отриману із вказаної системи. При цьому така інформація, як свідчать норми Положення №676, може бути отримана користувачами системи ІПНП виключно у зв`язку з виконанням службових обов`язків.

Відповідно до пункту 2 розділу І Методичних рекомендацій щодо порядку надання права доступу користувачам до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затверджених головою Національної поліції України генералом поліції третього рангу ОСОБА_32 24.01.2020 (т. 1 а.с. 132-143), у цих рекомендаціях терміни вживаються в таких значеннях:

- логін - алфавітно-цифровий набір символів, що ідентифікує користувача в системі ІПНП. Логін має бути унікальним в межах системи ІПНП;

- пароль - секретна інформація автентифікації, що являє собою послідовність символів, які відповідають вимогам політики інформаційної безпеки;

- реєстрація користувача - процедура надання користувачу унікального ідентифікатора (логіна) в системі ІПНП.

Згідно п. 1 розд. ІХ Методичних рекомендацій користувач системи ІПНП несе персональну дисциплінарну, адміністративну та кримінальну відповідальність за вчинені ними діяння, що призвели до порушень прав і свобод людини, пов`язаних з обробкою інформації в системі ІПНП.

Пунктом 4 розділу ІХ Методичних рекомендацій встановлено, що користувач системи ІПНП зобов`язаний, зокрема, терміново здійснити зміну паролю доступу до системи ІПНП у випадку виникнення підозри щодо компрометації логіну і паролю доступу (отримання інформації про пароль доступу сторонніми особами); зберігати в таємниці пароль для входу до системи ІПНП; після завершення роботи, або тимчасового залишення робочого місця здійснювати вихід з системи ІПНП.

Як було встановлено вище, у висновку службового розслідування дисциплінарна комісія зазначила, що позивач у період з 01.03.2022 по 30.08.2022 здійснив безпідставну перевірку 16 осіб за обліками інформаційної системи «особа» ІПНП.

У поясненнях, наданих під час службового розслідування, ОСОБА_1 зазначив, що здійснює вхід до системи ІПНП з допомогою логіна ІНФОРМАЦІЯ_14.

Вхід до системи ІПНП ним здійснюється з його персонального комп`ютера (ноутбука), який знаходиться у його службовому кабінеті. У зв`язку з тим, що у його службовому кабінеті працюють інші поліцейські, які не забезпечені стаціонарним робочим місце, позивач зауважив, що ці особи можуть користуватися його комп`ютером. Свій логін та пароль від системи ІПНП стороннім особам він не передавав.

Водночас, ОСОБА_1 зазначив, що ці дані автоматично зберігаються на його робочому комп`ютері, а тому без його відома можливий вхід до системи ІПНП під його електронними ідентифікаторами. Після виходу із службового кабінету та закінчення роботи в системі ІПНП останній вихід із ІПНП не здійснює, а просто закриває свій ноутбук.

Позивач зазначив, що можливостями системи ІПНП у приватних цілях він не користується, а з приводу перевірки вищезазначених громадян за обліками інформаційної підсистеми «Особа» ОСОБА_1 повідомив, що не пам`ятає чи робив він такі інформаційні запити. При цьому він зазначив, що інші поліцейські могли скористатися його персональними ідентифікаторами для входу до системи ІПНП та здійснювати перевірку осіб.

Викладене, на переконання колегії суддів, свідчить, що безпосередньо позивачем допускалася можливість використання іншими працівниками його логіна та пароля від системи ІПНП за його відсутності на робочому місці, позаяк відповідні дані зберігаються на робочому комп`ютері ОСОБА_1 .

Отже, попри те, що, як правильно зауважено судом першої інстанції, матеріали службового розслідування не містять безумовних доказів розголошення ОСОБА_1 отриманої із системи ІПНП інформації чи використання її в особистих цілях, однак незабезпечення останнім збереження власного логіна та пароля від системи ІПНП від можливості використання іншими особами ставить під загрозу дотримання прав осіб на захист персональних даних.

Крім того, як вже було підкреслено вище, поліцейським заборонено використовувати службові повноваження в особистих цілях; тим більше, отримувати інформацію про осіб поза власною службовою діяльністю. У свою чергу, як встановлено у ході службового розслідування та не спростовано позивачем, особи, які перевірялися ОСОБА_1 (чи під його логіном), за обліками системи ІПНП будь-яким чином не пов`язані з матеріалами вхідної кореспонденції та єдиного обліку, які перебували у нього на виконанні.

Вказані обставини, на переконання колегії суддів, свідчать про порушення позивачем вимог ст. 28 Закону, п. п. 1, 2 розд. ІІ Правил №1179 та п. 6 розд. IV Положення №676, на чому правильно наголошено під час службового розслідування.

Суд першої інстанції обґрунтовано зауважив, що відповідач безпідставно вказав на порушення позивачем вимог листа ГУ НП у м. Києві від 06.07.2022 №3269/125/01/31-2022, який датований пізніше періоду з 25.04.2022 по 23.06.2022, який охоплювався службовим розслідуванням, однак такі мотиви суду не зумовлюють зміну вказаного вище висновку суду апеляційної інстанції про документальне підтвердження порушення позивачем ряду наведених вище норм.

Також, у висновку службового розслідування дисциплінарна комісія зазначила, що 22.08.2022 на спецлінію « 102» Національної поліції України від диспетчера бригади швидкої медичної допомоги надійшли повідомлення щодо отримання тілесних ушкоджень громадянином ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_13 . Ці повідомлення зареєстровані у журналі ЄО Печерського УП за №19160 та 19174 від 22.08.2022.

Керівництвом Печерського УП виконання вищезазначеного матеріалу доручено оперуповноваженому капітану поліції ОСОБА_1 , який, за висновками службового розслідування, у порушення вимог ч. 1 ст. 15 Закону України «Про звернення громадян» та пунктів 2 та 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, не дослідив усі порушенні у зверненні питання, не зв`язався із заявником та результатом перевірки склав довідку, яка за змістом не відповідає порушеним у зверненні питанням. Поряд із цим, позивач провів неповну та необ`єктивну перевірку про результати якої письмово не поінформував автора звернення у встановлений чинним законодавством України строк. Повноту зібраних матеріалів та якість розгляду звернення перевірив начальник сектору кримінальної поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_25 .

Членами дисциплінарної комісії здійснено телефонне опитування ОСОБА_28 з питань, що стосувалися розгляду його звернень до поліції. У ході розмови із громадянином встановлено, що поліцейський жодним чином із ним не зв`язався для уточнення додаткових обставин справи та не запропонував йому написати письмову заяву щодо вчинення кримінального правопорушення. Внаслідок цього громадянин залишився невдоволеними роботою поліцейських та станом реагування на свої звернення.

З метою усунення виявлених недоліків та відновлення конституційних прав заявників членами дисциплінарної комісії подано на розгляд керівництву Печерського УП ініціативні рапорти щодо необхідності негайного проведення додаткової перевірки за вищезазначеними зверненнями та подальшим внесенням відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявами вищезазначених громадян.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 23 Закону поліція здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події.

Приписи ч. ч. 1, 3 ст. 15 Закону України «Про звернення громадян» визначають, що органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).

Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки.

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 08.02.2019 №100 (далі - Порядок №100), передбачено, що прийняття заяв (повідомлень) незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснює цілодобово, безперервно та невідкладно орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла така інформація.

Заяви (повідомлення) можуть бути усні або письмові: усні заяви (повідомлення) від осіб уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції або інший поліцейський, до повноважень якого це належить, вносить до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію (додаток 2); під час особистого звернення заявника до органу (підрозділу) поліції із письмовою заявою (повідомленням) уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції її (його) приймає і реєструє.

Згідно п. п. 3, 5 розд. ІІ Порядку №100 уповноважена службова особа на лицьовому боці письмових заяв (повідомлень), протоколів прийняття заяв про кримінальне правопорушення та іншу подію, рапортів поліцейських проставляє штамп реєстрації заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, форму якого наведено в додатку 3 до цього Порядку.

Заява (повідомлення), що надходить телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102», реєструється в ІТС ІПНП з автоматичним присвоєнням порядкових номерів ЄО.

За правилами п. 6 розд. ІІ Порядку №100 поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події.

Датою подання заяви (повідомлення) до органу (підрозділу) поліції вважається дата реєстрації такої заяви (повідомлення) в ІТС ІПНП (журналі ЄО) (п. 8 розд. ІІ Порядку №100).

Відповідно до п. 9 розд. ІІ Порядку №100 інформацію, яка надійшла до органу (підрозділу) поліції, про кримінальне правопорушення та іншу подію, вчинені на території обслуговування іншого органу (підрозділу) поліції, уповноважена службова особа невідкладно реєструє в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та невідкладно інформує про це той орган (підрозділ) поліції, на території обслуговування якого сталася така подія.

Орган (підрозділ) поліції, на території обслуговування якого сталася така подія, реєструє невідкладно указане повідомлення до ІТС ІПНП (журналі ЄО).

Реєстраційний номер ІТС ІПНП (журналу ЄО) поінформованого органу (підрозділу) поліції уповноважена службова особа також уносить в ІТС ІПНП (журнал ЄО).

Передавати з одного територіального (відокремленого) підрозділу поліції до іншого територіального (відокремленого) підрозділу поліції матеріали з відомостями, що вказують на кримінальне правопорушення, незалежно від місця його вчинення, без їх реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та внесення цих відомостей до ЄРДР заборонено.

Згідно п. 10 розд. ІІ Порядку №100 поліцейський під час отримання від уповноваженої службової особи заяви (повідомлення) для подальшого їх розгляду засвідчує це своїм підписом у журналі отримання матеріалів єдиного обліку (додаток 6).

Уповноважена службова особа вносить інформацію про поліцейського, час і дату отримання ним матеріалів до ІТС ІПНП (журналу ЄО).

Пунктом 11 розділу ІІ Порядку №100 передбачено, що поліцейський органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про іншу подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України «Про звернення громадян» або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Керівник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, доручає уповноваженій службовій особі невідкладно зареєструвати рапорт працівника поліції в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надіслати зазначені матеріали до органу досудового розслідування органу (підрозділу) поліції для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Відповідно до пунктів 1- 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.11.2017 № 930 (далі - Порядок №930), керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.

Безпосередні виконавці під час здійснення перевірок за зверненнями громадян у разі необхідності та за наявності можливості спілкуються з їхніми авторами, з`ясовують усі порушені питання, уживають заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах компетенції відповідно до законодавства України.

До розгляду скарг на дії чи бездіяльність поліцейських і до перевірки інформації про неналежне виконання покладених на них обов`язків відповідно до законодавства України можуть залучати представників громадськості.

Рішення, які приймаються за зверненнями, повинні бути мотивованими та ґрунтуватися на законодавстві України. Посадова особа, визнавши заяву такою, що підлягає задоволенню, зобов`язана забезпечити своєчасне виконання прийнятого рішення відповідно до законодавства України, у разі визнання скарги обґрунтованою - негайно вжити заходів щодо поновлення порушених прав громадян.

Пунктами 5-7 розділу IV Порядку №930 передбачено, що звернення вважаються вирішеними, якщо розглянуто всі порушені в них питання, ужито необхідних заходів і заявникам надано ґрунтовні та вичерпні відповіді.

Звернення розглядаються і вирішуються в термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, що не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник органу або підрозділу поліції або його заступники встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляють особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів. Якщо останній день терміну розгляду звернення припадає на вихідний, святковий день, останнім днем терміну вважається перший після нього робочий день.

Щодо кожного звернення не пізніше ніж у п`ятиденний термін повинно бути прийняте одне з таких рішень:1) прийняти до розгляду; 2) передати на вирішення до підпорядкованого органу (підрозділу) поліції; 3) надіслати за належністю до іншого державного органу або посадовій особі, якщо питання, порушені у зверненні, не належать до компетенції поліції, про що одночасно необхідно повідомити автора звернення;4) залишити без розгляду за наявності підстав, визначених статтею 8 Закону України «Про звернення громадян».

Згідно п. 10 розд. IV Порядку №930 за зверненнями громадян, за якими неможливо своєчасно закінчити перевірку та прийняти в установлений термін рішення, виконавець не пізніше ніж за три робочі дні до закінчення цього терміну письмово доповідає керівнику органу поліції або його заступнику та порушує питання щодо продовження терміну розгляду в межах, установлених законодавством про звернення громадян. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати 45 днів.

Про продовження терміну розгляду автора звернення повідомляють письмово.

Пунктом 12 розділу IV Порядку №930 закріплено, що за результатами розгляду звернення громадянина виконавцем готується довідка про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції разом з проектом відповіді заявнику. Керівник органу (підрозділу) проставляє свій підпис на довідці про ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні, або вчиняє резолюцію (доручення) про необхідність ужиття додаткових заходів з метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду звернення.

До звернень, які не потребують проведення перевірки, довідки не складаються.

Відповідь за результатами розгляду звернення в обов`язковому порядку надає орган (підрозділ) поліції, який його отримав або до компетенції якого належить вирішення порушених у зверненні питань, та підписує керівництво цього органу (п. 13 розд. IV Порядку №930).

Як вбачається із змісту рапорту оперативного чергового Печерського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_40, адресованого начальникові Печерського УП ГУНП в м. Києві полковнику поліції ОСОБА_41, 22.08.2022 о 22 год. 53 хв. надійшло повідомлення зі служби « 102» про те, що 22.08.2022 о 22 год. 50 хв. за адресою: м. Київ, вул. Рогнідинська, буд.5/14, бригада лікарів №52 лікар ОСОБА_39, потерпілий: ОСОБА_33 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , місце роботи - не працює, місце проживання: АДРЕСА_3 . Діагноз: перелом нижньої щелепи, забій право брови, забій верхньої губи, підозра на вживання алкоголю. Пояснення: подія сталася близько 20:30 год., зі слів потерпілого побили 3 чоловіків, застосувавши більш за все, кастет, нічого не відібрали. Осіб не знає. Поліція на місці 62 Коваленка. Доставлений: 12 лікарня, щелепно-лицеве. Заявник: ОСОБА_39.

У рапорті зазначено, що вказана заява зареєстрована ЄО за №19174 від 22.08.2022 як: «інша події» (т. 1 а.с.157).

Відповідно до довідки про проведену перевірку по рапорту працівника поліції, складеної позивачем 26.08.2022 (т. 1 а.с. 156), 22.08.2022 до Печерського УП ГУНП у м. Києві надійшов рапорт працівника поліції з приводу отримання по лінії « 102» інформації щодо отримання тілесних ушкоджень ОСОБА_34 , ІНФОРМАЦІЯ_13 ..

Дана подія зареєстрована до ЖЄО Печерського УП ГУНП у м. Києві №19174.

Перевіркою встановлено, що 22.08.2022 за адресою: АДРЕСА_4 , гро. ОСОБА_35 отримав тілесні ушкодження при невстановлених обставинах.

Від написання заяви та дачі пояснень останній відмовився.

У зв`язку з відсутністю достатніх даних, які б вказували на ознаки кримінального правопорушення, дана подія (матеріали ЖЄО №19174) не внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Указана довідка погоджена начальником СКП ВП Печерського УП ГУНП у м. Києві старшим лейтенантом поліції ОСОБА_43 (т. 1 а.с.156).

Матеріали справи свідчать, що позивачем було підготовлено рапорт, аналогічний за змістом із вказаною довідкою, на ім`я начальника Печерського УП ГУНП в м. Києві полковника поліції ОСОБА_41 (т. 1 а.с.158).

Крім того, відповідно до рапорту оперативного чергового Печерського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_40, адресованого начальникові Печерського УП ГУ НП у м. Києві полковнику поліції ОСОБА_41, 22.08.2022 о 21 год. 02 хв. надійшло повідомлення зі служби « 102» про те, що за адресою: АДРЕСА_4 , відбулася подія: «побили чоловіка, розбили губу, він у свідомості, дихає. Заявник: ОСОБА_42».

У рапорті зазначено, що вказана заява зареєстрована в ЄО за №19160 від 22.08.2022 як інша подія (т. 1 а.с.163).

Із змісту довідки від 26.08.2022 про проведену перевірку по рапорту працівника поліції, складеної оперуповноваженим ВП Печерського управління поліції ГУ НП в м. Києві капітаном поліції ОСОБА_1, вбачається, що 22.08.2022 до Печерського УП ГУНП у м. Києві надійшов рапорт працівника поліції з приводу отримання по лінії « 102» інформації щодо отримання тілесних ушкоджень гр. ОСОБА_34 , ІНФОРМАЦІЯ_13 .

Дана подія зареєстрована до ЖЄО Печерського УП ГУ НП у м. Києві №19160.

Перевіркою встановлено, що 22.08.2022 за адресою: АДРЕСА_4 , гро. ОСОБА_35 отримав тілесні ушкодження при невстановлених обставинах.

Від написання заяви та дачі пояснень останній відмовився.

У зв`язку з відсутністю достатніх даних, які б вказували на ознаки кримінального правопорушення, дана подія (матеріали ЖЄО №19160) не внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Указана довідка погоджена начальником СКП ВП Печерського УП ГУ НП у м. Києві старшим лейтенантом поліції ОСОБА_43 (т. 1 а.с.162).

Матеріали справи свідчать, що позивачем було підготовлено рапорт, аналогічний за змістом із вказаною довідкою, адресований начальнику Печерського УП ГУНП у м. Києві полковнику поліції ОСОБА_41 (т. 1 а.с.162).

У поясненнях, наданих під час службового розслідування, позивач зазначив, що матеріали №7179 були у нього на розгляді, після того, коли слідчим відділу прийнято рішення не вносити відомості за даним фактом до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У визначений керівництвом строк розгляд матеріалів у позивача не було достатньо часу здійснити всі необхідні дії, з метою об`єктивного та повного розгляду матеріалу.

Крім цього, проведення перевірки в рамках матеріалів зареєстрованих в ЖЄО не дає можливості використання всіх сил і засобів, передбачених чинними законодавством України, а тому позивачем прийнято рішення про списання матеріалів до справи управління з можливим подальшим відновленням перевірки у випадку встановлення додаткових відомостей, що вказують на ознаки кримінального правопорушення. Вказане рішення, затверджене керівництвом при вивчені матеріалу.

Колегія суддів звертає увагу, що у висновку службового розслідування вказано, що позивач не дослідив усі порушені у зверненнях питання, не зв`язався із заявником та склав довідки, які не відповідають порушеним у зверненні питанням.

Аналіз змісту складених довідок та рапортів, які повністю відтворюють їх зміст, дають підстави погодитися з такою позицією відповідача, оскільки матеріали ЖЄО №19174 та №19160 не містять відомості про вчинення позивачем будь-яких дій, спрямованих на перевірку викладених у заявах питань. До того ж, встановлені під час службового розслідування у ході спілкування з ОСОБА_34 обставини свідчать, що викладені у рапортах та довідках висновки про відмову особи від написання заяви та дачі пояснень зроблені безпідставно, позаяк ОСОБА_1 (як й інші працівники поліції) із згаданою особою не зв`язувався.

Більше того, у спірних випадках заявникам не були надані відповіді відповідно до ст. 15 Закону України «Про звернення громадян», як то перебачено п. 3 розд. ІІІ Порядку №100.

Викладене, на переконання колегії суддів, свідчить про обґрунтованість висновків службового розслідування як в частині порушення позивачем норм законодавства про звернення громадян, так і приписів Порядку №100, що отримало свій вияв у незабезпеченні перевірки та належного реагування на заяви щодо заподіяння громадянину ОСОБА_36 тілесних ушкоджень.

Той факт, що складені позивачем довідки за вищевказаними подіями були погоджені начальником СКП ВП Печерського УП ГУНП у м. Києві старшим лейтенантом поліції ОСОБА_43, на переконання колегії суддів, жодним чином не спростовує обставини порушення ОСОБА_1 наведених вище вимог нормативних актів з огляду на принцип індивідуальної відповідальності особи. До того ж, у висновку службового розслідування містилася рекомендація про притягнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_37 до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону та п. п. 6, 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту.

З приводу твердження суду першої інстанції про те, що у висновку службового розслідування не надано оцінку поясненням позивача про недостатність часу для здійснення всіх необхідних дій для об`єктивного та повного розгляду матеріалу, як і не наведена інформація про кількість справ та матеріалів, які перебували на розгляді (у провадженні) позивача, порівняння даної кількості з нормами навантаження тощо, колегія суддів зауважує, що належна перевірка кожного звернення не може ставитися у залежність від навантаження працівника.

З урахуванням наведеного вище у своїй сукупності, колегія суддів вважає, що будь-яких належних доказів невідповідності встановлених у цілому службовим розслідуванням фактів дійсним обставинам порушення позивачем ряду вимог нормативних актів, що регламентують діяльність поліцейського, матеріали справи не містять.

Відтак, з огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини судова колегія приходить до висновку про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

Стосовно ж зазначення у висновку службового розслідування про безпідставне списання позивачем матеріалів звернення громадянина ОСОБА_38 «до справи» Печерського УП у ЄО №21368 від 17.09.2022, то суд першої інстанції правильно зауважив, що відповідачем не надані до матеріалів справи матеріали вказаного звернення, і тим самим не доведено правомірність відповідних висновків комісії.

Разом з тим, указані обставини, на переконання суду апеляційної інстанції, жодним чином не впливають на правильність у цілому встановлених під час службового розслідування фактів порушення позивачем вимог п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, ч. 1 ст. 28 Закону, ч. 1 ст. 15 Закону України «Про звернення громадян», пунктів 2, 3 та 13 розділу IV Порядку № 930, пунктів 7 та 11 розділу II Порядку № 100, пунктів 5 та 7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців першого, другого та третього пункту 1, абзаців третього та четвертого пункту 2 розділу ІІ Правил № 1179, пункту 6 розділу IV Положення № 676.

Таким чином, при прийнятті оскаржуваного наказу від 18.11.2022 № 1229 о/с в частині, що стосується позивача, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлений законом.

Крім того, враховуючи тяжкість проступку, наслідки проступку, які, як правильно зазначив відповідач, фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції, суперечать основоположним принципам реформування системи Національної поліції України, колегія суддів вважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Такі висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 07.02.2020 у справі № 260/1118/18.

Колегією суддів враховується, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації, тощо. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів поліції як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що, як було встановлено вище, у висновку службового розслідування і наказі від 18.11.2022 № 1229 о/с були враховані негативна характеристика ОСОБА_1 , а також наявність у нього, зокрема, дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани, застосованого наказом від 02.09.2022 № 8. Твердження суду першої інстанції про те, що відповідачем не було враховано наявність у позивача заохочень та нагород (т. 2 а.с. 43) суд апеляційної інстанції вважає помилковим, оскільки остання з них датована 01.10.2015.

За таких обставин суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що встановлені у висновку службового розслідування обставини були достатніми стверджувати про порушення скаржником вимог чинного законодавства, що не породжує сумніви у правомірності оскаржуваного у цій справі наказу.

Обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічна правова позиція неодноразово була висловлена Верховним Судом, зокрема у постановах від 12.12.2019 у справі № 816/70/16, від 01.04.2020 у справі № 806/647/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4681/18.

Згідно ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

За правилами ч. ч. 1, 3, 4 ст. 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

Матеріали справи свідчать, що у період з 22.11.2022 по 02.12.2022 ОСОБА_1 перебував на лікарняному, що підтверджується довідкою ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по місту Києву» №065565 (т. 1 а.с. 17), складеною відповідно до вимог наказу МВС України від 23.03.2016 №201.

Разом з тим, позивачем не надано доказів, що останній повідомляв відповідача про свою тимчасову непрацездатність ні станом на 22.11.2022, ні 01.12.2022 під час особистого отримання копії наказу від 28.11.2022 №1842 о/с (т. 2 а.с. 227). Не вказував ОСОБА_1 про обставини перебування на лікарняному й під час висловлення 01.12.2022 письмової незгоди із оскаржуваним наказом, вчиненою на його оригіналі (т. 1 а.с. 82).

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про наявність у відповідача підстав для виконання (реалізації) дисциплінарного стягнення у виді звільнення позивача із служби в поліції 28.11.2022, позаяк належних і допустимих доказів обізнаності ГУ НП у м. Києві про перебування ОСОБА_1 на лікарняному матеріали справи не містять.

Аналогічну позицію у подібних правовідносинах за відсутності у роботодавця відомостей про перебування працівника на лікарняному висловив Верховний Суд у постанові від 09.03.2023 у справі № 380/5233/21.

Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відтак, з урахуванням наведених вище нормативних приписів та встановлених вище обставин обґрунтованості накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції колегія суддів приходить до висновку й про необґрунтованість позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу ГУ НП у м. Києві від 28.11.2022 № 1842 о/с.

Щодо вимог про поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, то колегія суддів зауважує, що вони з урахуванням наведених вище мотивів також не підлягають задоволенню, позаяк є похідними.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції прийняте рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач у своїй апеляційній скарзі, на відміну від позивача, надав до суду докази, що спростовують правомірність рішення суду першої інстанції.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315, п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України за наслідками розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції вирішив його скасувати та ухвалити нове рішення, оскільки судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 244, 250, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у м. Києві - задовольнити повністю.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 18.05.2023 - скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий: Василенко Я.М.

Судді: Ганечко О.М.

Мельничук В.П.

Повний текст постанови виготовлений 22.01.2024.