Справа № 440/13711/23
Суддя: Кононенко З.О.
Дата ухвалення: 2024-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2024 р. Справа № 440/13711/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Кононенко З.О.,

Суддів: Мінаєвої О.М. , Калиновського В.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 29.11.2023, головуючий суддя І інстанції: А.Б. Головко, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039, повний текст складено 29.11.23 по справі № 440/13711/23

за позовом ОСОБА_1

до Військової частини НОМЕР_1

про стягнення заробітної плати,

ВСТАНОВИВ:

15 вересня 2023 року ОСОБА_1 засобами системи "Електронний суд" звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 , у якій просила: визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_1 щодо обчислення та виплати ОСОБА_1 : місячного грошового забезпечення за період з 30.01.2020 року по 27.08.2020 року; грошової допомоги на оздоровлення за 2020 рік, матеріальної допомоги за 2020 рік; грошової компенсації за 30 діб невикористаної основної відпустки за 2020 рік; одноразової грошової допомоги по звільненню; без врахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого Законом України Про Державний бюджет України на 2020 рік станом на 01 січня 2020 року у розмірі 2102,00 гривні; зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 здійснити перерахунок та виплату ОСОБА_1 : місячного грошового забезпечення за період з 30.01.2020 року по 27.08.2020 року; грошової допомоги на оздоровлення за 2020 рік, матеріальної допомоги за 2020 рік; грошової компенсації за 30 діб невикористаної основної відпустки за 2020 рік; одноразової грошової допомоги по звільненню; з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України Про Державний бюджет України на 2020 рік станом на 01 січня 2020 року у розмірі 2102,00 гривні на відповідний тарифний коефіцієнт та провести їх виплату з урахуванням раніше виплачених сум.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 29.11.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення заробітної плати повернуто позивачеві.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного, на його думку, вирішення спору судом першої інстанції.

Так в апеляційній скарзі скаржник посилається на те, що ст.160, 161 КАС України, які визначають зміст позовної заяви і докази, які мають бути до неї додані не передбачено обов`язку позивача подавати копію паспорта та довідки про присвоєння ідентифікаційного номера позивача на підтвердження її адміністративної процесуальної правосуб`єктності.

Просить скасувати ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідач скористався своїм правом та надав до Другого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу позивача, в якому зазначає, що інформація щодо особи позивача, зазначена в його паспорті, є його персональними даними. Крім того без відповідних копій документів, які персоналізують особу позивача, можна вважати, що й сам позивач, може бути не повідомлений про ініціювання спору від його імені, що прямо суперечить Конституційним вимогам, щодо забезпечення справедливості рішень судів, та конкретизації дії їх рішень, та дає підстави для суду мати об`єктивні сумніви, щодо процесуальної дієздатності відповідної особи.

На думку відповідача, сама наявність довіреності виданої на ім`я представника не може бути розглянута судом, як беззаперечне підтвердження адміністративної процесуальної правосуб`єктностні позивача.

Вважає, що Полтавським окружним адміністративним судом в межах ст.ст. 160, 161 КАСУ було розглянуто позовну заяву, та прийнято відповідне процесуальне рішення.

На підставі положень п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, приходить до наступного.

Матеріалами справи підтверджено, що ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 20 вересня 2023 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам статтей 160 - 161 Кодексу адміністративного судочинства України. Для усунення недоліків позивачу встановлено строк - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду в електронній формі доказів надіслання відповідачу копії позовної заяви із доданими до неї документами листом із описом вкладення; завірених належним чином копій паспорта громадянина України та довідки про присвоєння ідентифікаційного номера позивача.

Копію ухвали Полтавського окружного адміністративного суду від 20 вересня 2023 року отримано адвокатом позивача ОСОБА_2 20.09.2023, що підтверджується довідкою Полтавського окружного адміністративного суду про доставку електронного листа, відповідно до якої документ доставлено до електронного кабінету 20 вересня 2023 року.

На виконання вимог ухвали суду від 20.09.2023 представник позивача подав до суду докази надіслання відповідачу копії позовної заяви із доданими до неї документами листом із описом вкладення.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що представник позивача вимоги ухвали від 20.09.2023 в повному обсязі не виконав, оскільки не надав документів, що підтверджують адміністративну процесуальну правосуб`єктність позивача, а саме: завірених належним чином копій паспорта громадянина України та довідки про присвоєння ідентифікаційного номера позивача.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції про повернення позову з наступних підстав.

Відповідно до частини 2 статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з частиною 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до статті 2 КАС завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Частиною 1 статті 168 КАС України встановлено, що позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Відповідно до частин 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;

11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Частиною 1 ст.161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Частина перша статті 43 КАС України передбачає, що здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Частиною другою вказаної статті визначено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Відповідно до частини другої статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Колегія суддів зазначає, що надання копії паспорта та довідки про присвоєння ідентифікаційного номеру позивача не входить до переліку документів, визначених статтею 161 КАС України, які додаються до позовної заяви.

Аналогічні висновки містяться в постановах Верховного Суду від 18 серпня 2021 року у справі № 160/710/21, від 27 липня 2022 року у справі № 320/7112/21, від 08 листопада 2023 року у справі № 120/969/23.

Крім того, зі змісту п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України вбачається, що в позовній заяві має бути зазначено ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін, тобто, в тому числі, позивача, місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України.

Наведені вимоги п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України виконані позивачем та ним зазначено в позовній заяві прізвище, ім`я та по батькові, поштову адресу, реєстраційний номер облікової картки платника податків.

Що стосується посилань суду першої інстанції на те, що позивач не надав документів, що підтверджують адміністративно-процесуальну правосуб`єктність позивача, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами), адміністратором за випуском облігацій.

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, адміністративна процесуальна правоздатність та адміністративна процесуальна дієздатність є різними поняттями, які помилково ототожнені судом першої інстанції.

Колегія суддів зазначає, що здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається, як за громадянами України, так і за іноземцями, особами без громадянства, а здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки (адміністративна процесуальна дієздатність) належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними.

При цьому, за правилами ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подана позовна заява особою, яка має саме адміністративну процесуальну дієздатність.

У даній справі позовна заява подана представником позивача, в позовній заяві зазначено прізвище, ім`я та по батькові, поштову адресу, реєстраційний номер облікової картки платника податків, як позивача так і представника позтвача, а також до позовної заяви долучено належним чином засвідчену копії довіреності, якою ОСОБА_1 уповоноважує ОСОБА_2 представляти її інтереси в тому числі в суді.

В матеріалах справи відсутні будь-які відомості про те, що позивач є неповнолітньою або недієздатною особою.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що згідно п. 1 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності.

Тобто, це питання могло бути вирішено і після відкриття провадження у справі.

За такого правового регулювання, висновок суду першої інстанції про позбавлення можливості з`ясувати питання, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, є необґрунтованими.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 08 листопада 2023 року у справі № 120/969/23, в якій ВС зазначив, що в ході розгляду справи, у разі виникнення сумнівів у адміністративній процесуальній дієздатності позивача, суд може з`ясувати ці обставини, шляхом витребування доказів із власної ініціативи, а перекладання обов`язку, на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі щодо надання доказів на позивача є необґрунтованим.

У цій постанові Верховний Суд зазначив, що ВС у своїй практиці неодноразово наголошував, що адміністративний процес, маючи свої особливості, передбачає активну роль суду в розгляді справи, зокрема, в аспекті збирання доказів з власної ініціативи. Зауважував, що під час вирішення питання про відкриття провадження у справі суд обмежений процесуальними можливостями з`ясувати, чи дійсно у позивача відсутні докази чи має місце зловживання процесуальними правами. В свою чергу, позивач при зверненні до суду самостійно визначає обсяг доказів, які потрібно долучити до позовної заяви і якими підтверджуються позовні вимоги. Не долучення до позовної заяви окремих доказів не може бути перешкодою у судовому захисті.

Підсумовуючи викладене, у зв`язку з неподанням позивачем копії паспорта та копії довідки про присвоєння ідентифікаційного номеру, у суду першої інстанції не було правових підстав для застосування ст. 169 КАС України та повернення позовної заяви.

З огляду на вищевикладене у сукупності, колегія суддів вважає, що подана апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржуване судове рішення суду першої інстанції скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції та вирішення в установленому відповідними положеннями КАС України питання про відкриття провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 29.11.2023 по справі № 440/13711/23 - скасувати.

Адміністративну справу №440/13711/23 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення заробітної плати направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя (підпис)З.О. Кононенко
Судді(підпис) (підпис) О.М. Мінаєва В.А. Калиновський