Справа № 480/5843/23
Суддя: С.М. Гелета
Дата ухвалення: 2024-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 січня 2024 року Справа № 480/5843/23
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Гелети С.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін у приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Сумській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,
Свої вимоги мотивує тим, що позивач здійснює господарську діяльність у кафе, в якому реалізує алкогольні напої на розлив. Позивач не погоджується із висновками перевіряючих стосовно того, що відсутні були на пляшках алкогольних напоїв марок акцизного податку у зв`язку із тим, що дані пляшки були відкриті для реалізації алкоголю на розлив та виготовлення коктейлів-напоїв, які реалізуються в мережі закладу. Таким чином під час відкупорювання (розкривання) товару пляшок позивачем було пошкоджено марки акцизного податку про що позивач повідомляла перевіряючих. Крім того, у позивача відсутній обов`язок зберігати акцизні марки алкоголю, що продається на розлив, що також зазначається у рішенні Верховного Суду з аналогічних обставин.
Стосовно виявлених порушень щодо реалізації в одному місці різних алкогольних напоїв, що марковані однією і тією ж маркою акцизного податку, позивач зазначає, що сканування при продажі на розлив алкогольних напоїв однією маркою акцизного податку не свідчить про реалізацію немаркованих алкогольних напоїв. Зазначає, що порядок продажу алкогольних напоїв на розлив нормативно неврегульовано. Позивач здійснював реалізацію коктейлів, і у складі таких коктейлів окрім порції алкоголю є додаткові складові, які мають свою вартість, при цьому у позивача відсутній обов`язок сканувати акцизні марки алкогольної продукції, що використовується у приготуванні коктейлів.
Крім того, позивач не погоджується, що до неї застосовано штрафну санкцію за ненадання перевіряючим документів, що стосуються проведеної перевірки, а саме технологічної картки коктейлю, оскільки даний документ не є документом бухгалтерського чи податкового обліку, а тому у позивача відсутні обов`язок надавати такий документ.
Представник відповідача проти позову заперечує, зазначає, що була проведена фактична перевірка, за наслідками якої встановлено факт роздрібної торгівлі алкоголем у кафе, при цьому на пляшках алкогольних напоїв були пошкоджені марки акцизного податку, а не одній пляшці взагалі відсутня марка акцизного податку, що свідчить про те, що позивачем здійснюється реалізація немаркованих підакцизних товарів. Крім того, за результатами аналізу та співставлення інформації щодо зазначення номерів та серій марок акцизного податку у фіскальних чеках виявлено порушення нормативно-правових актів, що регулюють питання обігу та маркування марками акцизного податку алкогольних напоїв, зокрема встановлено реалізацію позивачем в одному місці роздрібної торгівлі різних алкогольних напоїв, що марковані однією й тією ж маркою акцизного податку, тобто такою що має однакові реквізити. Під час дослідження документів встановлено, що об`єм реалізованого товару значно перевищує об`єм придбаного товару позивачем, що детально відображено у додатках до акту перевірки. Технологічні карти на коктейлі до перевірки позивачем надано не було, а тому встановити , що позивачем реалізовувалися коктейлі та встановити вміст алкогольного напою по кожному акцизному товару неможливо. Таким чином під час перевірки встановлено, що позивачем продавалися алкогольні напої, які не можна вважати маркованими.
У відповіді на відзив позивача зазначає, що відповідачем не спростовано позицію позивача, фактично відображено зміст акту перевірки, просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без виклику осіб.
Дослідивши матеріали справи, встановивши фактичні обставини, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд зазначає наступне.
Матеріалами справи підтверджується, що ГУ ДПС в Сумській області було проведено фактичну перевірку ФОП ОСОБА_1 з питань дотримання вимог податкового та іншого законодавства з питань виробництва, зберігання та обліку підакцизних товарів, за результатами якої складено акт від 10.02.2023 за № 686/А/18-28-09-01/ НОМЕР_1 (далі акт від 10.02.2023). Під час перевірки відповідачем встановлено реалізацію позивачем алкогольних напоїв, які відповідно до пункту 226.9 статті 226 ПК України, вважаються такими, що немарковані, чим порушено пункти 226.7, 226.11 статті 226 ПК України; а також ненадання позивачем до перевірки документів, що належать або пов`язані з предметом перевірки, чим порушено пункт 85.2 статті 85 ПК України.
Листом від 09.03.2023 заперечення позивача на акт перевірки ГУ ДПС в Сумській області залишені без задоволення.
Позивач не погодилася із висновками податкового органу щодо виявлених порушень, у зв`язку із чим звернулася до суду.
Згідно матеріалів справи, зазначеним спірним податковим повідомленням-рішення, застосовано до позивача штрафні (фінансові) санкції за два порушення, а саме знаходження в кафе позивача алкогольних напоїв , які здійснювалися на розлив, при цьому на яких були пошкодженні (відсутні) марки акцизного податку.
Інше порушення стосувалося виявлення у позивача факту реалізації алкогольних напоїв, які, згідно даних розрахункових документів, свідчили про реалізацію товару у кількості, що перевищує об`єм придбаного товару. Таким чином товар, що було реалізовано понад об`єми придбання (по кожній окремій алкогольній продукції, а всього 14 пляшок) визначено податковим органом, як продаж немаркованого товару.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам в частині зазначеного в акті перевірки порушення стосовно виявлення у приміщенні кафе алкогольних напоїв без марок акцизного податку (далі - МАП) на загальну суму 9520 грн., судом враховують наступні обставини.
Як вбачається з матеріалів справи, реалізація алкогольних напоїв здійснювалась на розлив у кафе-барі, де здійснює свою діяльність позивач, що не заперечується учасниками справи та відображена в акті перевірки.
Разом із тим, під час проведення перевірки перевіряючими було в приміщенні кафе, за барною стійкою виявлено алкогольні напої із пошкодженими марами акцизного податку та одна плашка із відсутньою маркою акцизного податку, детальний опис алкогольних напоїв та марок акцизного податку наведено у додатку 1 до акту перевірки.
Зокрема податковим органом виявлено, що алкогольні напої кількістю 7 пляшок на загальну суму 9520 грн. (інформація про які відображено в акті перевірки від 10.02.2023 на стор. 3-4 акту, а також зазначені в додатку №1 до акту (п.п.1-7) марковані інформацією імпортера, алкогольні напої також марковані маркою акцизного податку (далі МАП), але містить пошкодження, які унеможливлюють встановлення перевіряючими обов`язкових реквізитів, а саме регіон виробника, вид марки, сума акцизного податку, місяць та рік виготовлення МАП, тощо. На одній пляшці МАП відсутня, наявна лише інформація з маркуванням на контр етикетці дистибютера. Таким чином податковим органом зроблено висновок, що зазначені пляшки з алкогольними напоями, вважають такими, що немарковані МАП.
Суд не погоджується із такими висновками податкового органу, з огляду на наступне.
Відповідно до абзацу третього частини четвертої статті 11 Закону № 481/95-ВР алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.
Підпунктами 14.1.107, 14.1.109 пункту 14.1 статті 14 ПК визначено, що марка акцизного податку - це спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів; маркуванням алкогольних напоїв та тютюнових виробів є наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою чи пачку (упаковку) тютюнового виробу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.
Відповідно до пункту 226.1 статті 226 ПК у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв і тютюнових виробів чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.
Тобто, технологія маркування алкогольних напоїв марками акцизного податку має передбачати розривання марки під час відкупорювання (розкривання) товару, що обумовлює автоматичне псування такої марки акцизного податку.
За правилами пункту 226.9 статті 226 ПК вважаються такими, що немарковані: алкогольні напої та тютюнові вироби з підробленими марками акцизного податку; алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції; алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари.
Таким чином, вимоги щодо зберігання та реалізації алкогольних напоїв лише за умови наявності марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці або на іншій тарі розповсюджуються на невідкорковані підакцизні товари. Натомість у разі реалізації в закладах алкогольних напоїв на розлив законодавець не вимагає наявності марки акцизного податку на такій пляшці або іншій тарі, а також не покладає на суб`єктів підприємницької діяльності обов`язку зберігати розірвані марки акцизного податку після відкупорювання (розкривання) товару.
Аналогічну позицію викладено у постанові Верховного Суду від 29.07.2020 по справі № 810/4088/16.
Частиною першою статті 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.
Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Згідно з частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
Від наведених вище правових висновків Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах палата, об`єднана палата або Велика Палата Верховного Суду у відповідності до статті 346 КАС не відступала, а тому підстав для їх неврахування при вирішенні даного спору немає.
В даному випадку, позивачем відбувається реалізація алкогольних напоїв на розлив в кафе, в якому здійснюється господарська діяльність позивачем. Позивач має відповідну ліцензію, що сторонами не заперечується, зазначено в акті перевірки. Таким чином під час реалізації алкогольних напоїв позивачем не може бути не розірвано та не пошкоджено МАП. Відтак, податковим органом недоведено порушення позивачем вимог статті 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів».
Із врахуванням зазначеного позовні вимоги щодо в частині безпідставності застосування до позивача штрафних (фінансових) санкції за виявлення у приміщенні кафе алкогольних напоїв без марок акцизного податку, судом визнаються обґрунтованими, правомірними.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам в частині зазначеного в акті перевірки порушення стосовно реалізації немаркованих алкогольних напоїв на загальну суму 7761 грн., судом враховують наступні обставини.
В даному випадку, зазначена штрафна санкція була застосована до позивача у зв`язку із тим, що податковим органом під час проведення перевірки виявлено факт реалізації в одному місці роздрібної торгівлі позивача різних алкогольних напоїв (14 різних алкогольних напоїв). При цьому кожна із 14 пляшок алкогольних напоїв ідентифікована власним номером МАП.
Позивачем під час реалізації таких алкогольних напоїв (по кожному окремо) у розрахункових документах було зазначено власну МАП кожного такого напою. При цьому встановлено, що об`єм реалізованого товару перевищував об`єм придбаного товару по кожному алкогольному напою окремо, про що зазначено в акті перевірки та відповідних додатках до акту перевірки.
Матеріалами справи підтверджується, що інформація про реалізацію алкогольних напоїв по кожному виду окремо, маркованих власною маркою акцизного податку, відображено податковим органом детально в додатках №№ 2-15 до акту перевірки від 10.02.2023.
Під час перевірки було встановлено та відображено в акті перевірки наступні обставини.
Так, податковим органом встановлено 25 фактів роздрібної торгівлі позивачем горілки «Козацька рада» як окремо так і у складі коктейлів, всі з яких марковані однією і тією ж МАП ADVY673489 AI ЛГП 26,662 грн. 2022/07, тобто вказана МАП використовується для маркування алкогольного напою, зокрема лікеро-горілчаної продукції місткістю 0,5л., міцністю 40% (126,96*0,4*0,5=26,662). Датою першої реалізації горілки «Козацька рада» на розлив є 21.08.2022 реалізовано 50 мл за ціною 28,00 грн., тобто ціна 100 грам горілки становить 56 грн., та відповідно 280,00 грн. за 0,5л,, тобто подальше використання МАП при реалізації зазначеного алкогольного напою понад ємність 0,5л., є роздрібною торгівлею алкогольними напоями, які вважаються такими, що є немарковані. Всього встановлено 9 фактів реалізації горілки «Козацька рада» на суму 1548грн., із яких вартість алкогольних напоїв, які відповідно до п.226.9 ст.226 Податкового кодексу України вважаються такими, що є немаркованими, становить 1268,00 грн. (1548,00 280 = 1268,00 грн.).
Детальна інформація про реалізацію зазначеного алкогольного напою під одним МАП відображена в додатку №2 до акту перевірки від 10.02.2023.
Податковим органом встановлено 14 фактів реалізації горілки «Козацька рада» за МАП АСZG489056 АІ ЛГП 50,784 грн. 2021/11. Зазначена МАП використовується для маркування алкогольного напою, зокрема лікеро-горілчаної продукції місткістю 1л., міцністю 40%. Дата першої реалізації 24.01.2022- реалізовано 50 мл горілки за ціною 22,00 грн., тобто вартість пляшки складає 440,00 грн. Всього встановлено 14 фактів реалізації горілки «Козацька рада» на суму 1080,00 грн., із яких вартість алкогольних напоїв, які відповідно до п.226,9 ст.226 Податкового кодексу України вважаються такими, що немарковані, становить 660,00 грн.
Детальна інформація про реалізацію зазначеного алкогольного напою під одним МАП відображена в додатку №3 до акту перевірки від 10.02.2023.
Податковим органом встановлено 18 фактів роздрібної торгівлі джином «GENUINE GIN» як окремо так і у складі коктейлів, всі з яких марковані однією і тією ж ААІY790080 АІ ЛГП 59,671 грн. 2020/07, тобто вказана МАП використовується для маркування алкогольного напою, зокрема лікеро-горілчаної продукції місткістю 1л.
Датою першої реалізації на розлив є 06.07.2022: реалізовано 50 мл за ціною 60,00 грн., тобто ціна становить 1200,00 грн. за 1л., тобто подальше використання МАП при реалізації зазначеного ЛГВ понад ємність 1л., є роздрібною торгівлею алкогольними напоями, які вважаються такими, що немарковані.
Детальна інформація про реалізацію зазначеного алкогольного напою під одним МАП відображена в додатку №4 до акту перевірки від 10.02.2023.
Податковим органом встановлено 17 фактів роздрібної торгівлі - горілкою «Козацька рада» як окремо так і у складі коктейлів, всі з яких марковані однією і тією ж АDV[673062 АІ ЛГП 26,662 грн. 2022/07, тобто вказана МАП використовується для маркування алкогольного напою, зокрема лікеро-горілчаної продукції місткістю 0,5л. Датою першої реалізації горілкою «Козацька рада» на розлив є 13.08.2022: реалізовано 500 мл за ціною 260,00 грн., тобто ціна становить 260,00 грн. за 0,5л., тобто подальше використання МАП при реалізації зазначеного ЛГВ понад ємність 0,5л., є роздрібною торгівлею алкогольними напоями, які вважаються такими, що немарковані.
Всього встановлено 5 фактів реалізації горілки «Козацька рада» на суму 624,00 грн., із яких вартість алкогольних напоїв, які відповідно до п.226,9 ст.226 Податкового кодексу України вважаються такими, що немарковані, становить 364,00 грн.
Детальна інформація про реалізацію зазначеного алкогольного напою під одним МАП відображена в додатку №5до акту перевірки від 10.02.2023
Податковим органом встановлено 17 фактів роздрібної торгівлі горілкою «Козацька рада» як окремо так і у складі коктейлів, всі з яких марковані однією і тією ж МАП АDZF709836 АІ ЛГП 26,662 грн. 2022/08, тобто вказана МАП використовується для маркування алкогольного напою, зокрема лікеро-горілчаної продукції місткістю 0,5л.
Датою першої реалізації горілкою «Козацька рада» на розлив є 09.08.2022: реалізовано 50 мл за ціною 28,00 грн., тобто ціна становить 280,00 грн. за 0,5л., тобто подальше використання МАП при реалізації зазначеного ЛГВ понад ємність 0,5л., є роздрібною торгівлею алкогольними напоями, які вважаються такими, що немарковані. Всього встановлено 12 фактів реалізації горілки «Козацька рада» на суму 1940,00 грн., із яких вартість алкогольних напоїв, які відповідно до п.226,9 ст.226 Податкового кодексу України вважаються такими, що немарковані, становить 1680,00 грн.
Детальна інформація про реалізацію зазначеного алкогольного напою під одним МАП відображена в додатку №6 до акту перевірки від 10.02.2023.
Податковим органом встановлено 15 фактів роздрібної торгівлі ВІСКILAUDERSFIN як окремо так і у складі коктейлів, всі з яких марковані однією і тією ж МАП АСКZ383882 АІ ЛГП 50,784 грн. 2021/08, тобто вказана МАП використовується для маркування алкогольного напою, зокрема лікеро-горілчаної продукції місткістю 1л.
Датою першої реалізації алкогольного напою на розлив є 03.07.2022: реалізовано 50 мл за ціною 55,00 грн., тобто ціна становить 1100,00 грн. за 1л., тобто подальше використання МАП при реалізації зазначеного ЛГВ понад ємність 1л., є роздрібною торгівлею алкогольними напоями, які вважаються такими, що немарковані. Всього встановлено 6 фактів реалізації товару під одною МАП на суму 825 грн.
Детальна інформація про реалізацію зазначеного алкогольного напою під одним МАП відображена в додатку №7 до акту перевірки від 10.02.2023.
Податковим органом встановлено 9 фактів роздрібної торгівлі РОМСАРМОRGВLАСКSР як окремо так і у складі коктейлів, всі з яких марковані однією і тією ж МАП АВVG570432 АІ ЛГП 50,784 грн. 2021/04, тобто вказана МАП використовується для маркування алкогольного напою, зокрема лікеро-горілчаної продукції місткістю 1л.
Датою першої реалізації алкогольного напою на розлив є 07.01.2022: реалізовано 50 мл за ціною 60,00 грн., тобто ціна становить 1200,00 грн. за 1л., тобто подальше використання МАП при реалізації зазначеного ЛГВ понад ємність 1л., є роздрібною торгівлею алкогольними напоями, які вважаються такими, що немарковані.
Всього встановлено 6 фактів реалізації на суму 1320,00 грн., із яких вартість алкогольних напоїв, які відповідно до п.226,9 ст.226 Податкового кодексу України вважаються такими, що немарковані, становить 120,00 грн.
Детальна інформація про реалізацію зазначеного алкогольного напою під одним МАП відображена в додатку №8 до акту перевірки від 10.02.2023
Податковим органом встановлено 13 фактів роздрібної торгівлі горілкою «Козацька рада» як окремо так і у складі коктейлів, всі з яких марковані однією і тією ж МАП АDVD641842 АІ ЛГП 53,324 грн. 2022/07, тобто вказана МАП використовується для маркування алкогольного напою, зокрема лікеро-горілчаної продукції місткістю 1л.
Датою першої реалізації горілкою «Козацька рада» на розлив є 23.07.2022: реалізовано 50 мл за ціною 28,00 грн., тобто ціна становить 560,00 грн. за 1л., тобто подальше використання МАП при реалізації зазначеного ЛГВ понад ємність 1л., є роздрібною торгівлею алкогольними напоями, які вважаються такими, що немарковані. Всього встановлено 4 фактів реалізації горілки «Козацька рада» на суму 560,00 грн.
Детальна інформація про реалізацію зазначеного алкогольного напою під одним МАП відображена в додатку №9 до акту перевірки від 10.02.2023
Податковим органом встановлено 13 фактів роздрібної торгівлі вино UVICARICHEBЧС, всі з яких марковані однією і тією ж МАП АВRH576306 АІ ВП 0,008 грн. 2021/03, тобто вказана МАП використовується для маркування алкогольного напою, зокрема виноробної продукції місткістю 0,75л.
Датою першої реалізації на розлив є 15.12.2021: реалізовано 150 мл за ціною 65,00 грн., тобто ціна становить 1200,00 грн. за 0,75л., тобто подальше використання МАП при реалізації зазначеного ЛГВ понад ємність 0,75л., є роздрібною торгівлею алкогольними напоями, які вважаються такими, що немарковані. Всього встановлено 13 фактів реалізації товару на суму 1300 грн., із яких вартість алкогольних напоїв, які відповідно до п.226,9 ст.226 Податкового кодексу України вважаються такими, що немарковані, становить 975 грн.
Детальна інформація про реалізацію зазначеного алкогольного напою під одним МАП відображена в додатку №10 до акту перевірки від 10.02.2023
Податковим органом встановлено 13 фактів роздрібної торгівлі горілкою «Козацька рада» як окремо так і у складі коктейлів, всі з яких марковані однією і тією ж МАП АDZF709835 АІ ЛГП 26,662 грн, 2022/08, тобто вказана МАП використовується для маркування алкогольного напою, зокрема лікеро-горілчаної продукції місткістю 0,5л.
Датою першої реалізації горілкою «Козацька рада» на розлив є 09.08.2022: реалізовано 50 мл за ціною 28,00 грн., тобто ціна становить 280,00 грн. за 0,5л., тобто подальше використання МАП при реалізації зазначеного ЛГВ понад ємність 0,5л., є роздрібною торгівлею алкогольними напоями, які вважаються такими, що немарковані. Всього встановлено 9 фактів реалізації горілки «Козацька рада» на суму 1052,00 грн., із яких вартість алкогольних напоїв, які відповідно до п.226,9 ст.226 Податкового кодексу України вважаються такими, що немарковані, становить 772,00 грн.
Детальна інформація про реалізацію зазначеного алкогольного напою під одним МАП відображена в додатку №11 до акту перевірки від 10.02.2023.
Податковим органом встановлено 11 фактів роздрібної торгівлі РОМСАРМОRGANPGOLD всі з яких марковані однією і тією ж МАП АВST737854 АІ ЛГП 44,436 грн. 2021/03, тобто вказана МАП використовується для маркування алкогольного напою, зокрема лікеро-горілчаної продукції місткістю 1л.
Датою першої реалізації на розлив є 19.12.2021: реалізовано 50 мл за ціною 60,00 грн, тобто подальше використання МАП при реалізації зазначеного ЛГВ понад ємність 1л., є роздрібною торгівлею алкогольними напоями, які вважаються такими, що немарковані. Всього встановлено 11 фактів реалізації на суму 2268,00 грн., із яких вартість алкогольних напоїв, які відповідно до п.226,9 ст.226 Податкового кодексу України вважаються такими, що немарковані, становить 936,00 грн.
Детальна інформація про реалізацію зазначеного алкогольного напою під одним МАП відображена в додатку №12 до акту перевірки від 10.02.2023.
Податковим органом встановлено 12 фактів роздрібної торгівлі горілкою «Козацька рада» як окремо так і у складі коктейлів, всі з яких марковані однією і тією ж МАП АDVX673063 АІ ЛГП 26,662 грн. 2022/07, тобто вказана МАП використовується для маркування алкогольного напою, зокрема лікеро-горілчаної продукції місткістю 0,5л.
Датою першої реалізації горілкою «Козацька рада» на розлив є 06.08.2022: реалізовано 50 мл за ціною 28,00 грн., тобто ціна становить 280,00 грн. за 0,5л., тобто подальше використання МАП при реалізації зазначеного ЛГВ понад ємність 0,5л., є роздрібною торгівлею алкогольними напоями, які вважаються такими, що немарковані. Всього встановлено 6 фактів реалізації горілки «Козацька рада», на суму 504,00 грн., із яких вартість алкогольних напоїв, які відповідно до п.226,9 ст.226 Податкового кодексу України вважаються такими, що немарковані, становить 224,00 грн.
Детальна інформація про реалізацію зазначеного алкогольного напою під одним МАП відображена в додатку №13 до акту перевірки від 10.02.2023.
Податковим органом встановлено 8 фактів роздрібної торгівлі РОМСАРМОRGBLACKSP як окремо так і у складі коктейлів, всі з яких марковані однією і тією ж МАП АСYС918961 АІ ЛГП 50,784 грн. 2021/11, тобто вказана МАП використовується для маркування алкогольного напою, зокрема лікеро-горілчаної продукції місткістю 1л.
Датою першої реалізації на розлив є 03.07.2022: реалізовано 50 мл за ціною 72,00 грн., тобто подальше використання МАП при реалізації зазначеного ЛГВ понад ємність 1л., є роздрібною торгівлею алкогольними напоями, які вважаються такими, що немарковані. Всього встановлено 1 фактів реалізації на суму 72 грн. Детальна інформація про реалізацію зазначеного алкогольного напою під одним МАП відображена в додатку №14 до акту перевірки від 10.02.2023.
Податковим органом встановлено 17 фактів роздрібної торгівлі горілкою «Козацька рада» як окремо так і у складі коктейлів, всі з яких марковані однією 1 тією ж МАТІ АDVY673487 АІ ДПІ 26,662 грн. 2022/07, тобто вказана МАП використовується у для маркування алкогольного напою, зокрема лікеро-горілчаної продукції місткістю 0,5л.
Датою першої реалізації горілкою «Козацька рада» на розлив є 09.08.2022: реалізовано 50 грам за ціною 28,00 грн., тобто ціна становить 280,00 грн. за 0,5л., тобто подальше використання МАП при реалізації зазначеного ЛГВ понад ємність 0,5л., є роздрібною торгівлею алкогольними напоями, які вважаються такими, що немарковані. Всього встановлено 8 фактів реалізації горілки «Козацька рада» на суму 1024 грн., із яких вартість алкогольних напоїв, які відповідно до п.226.9 ст.226 Податкового кодексу України вважаються такими, що немарковані, становить 762,00 грн.
Детальна інформація про реалізацію зазначеного алкогольного напою під одним МАП відображена в додатку №15 до акту перевірки від 10.02.2023.
Суд частково погоджується із висновками податкового органу, викладеними в акті перевірки, враховуючи те, що матеріалами справи, зокрема, наданими додатками до акту перевірки, а саме №№2, 3, 5, 6, 8, 10, 11, 12, 13, 15, підтверджується факт реалізації позивачем підакцизного товару кожен під власною маркою акцизного податку в кількості, що перевищує об`єм придбаного товару.
Так, матеріалами справи підтверджується, що позивачем при придбанні пляшки горілки «Козацька рада» за МАП ADVY673489 AI ЛГП об`ємом 0,5 л було в період з 21.08.2022 по 27.08.2022 реалізовано алкогольної продукції 2 л 800 мл. Такий продаж свідчить, що об`єм реалізації значно перевищує об`єм придбання товару, враховуючи дані фіскальних документів щодо кількості/об`єму товару, що відображена в додатку № 2 до акту перевірки. При цьому під час продажу позивачем використано одну серію та номер МАП, що відображена у фіскальному номеру документу, що свідчить про реалізацію одного і того само продукту.
Також матеріалами справи, зокрема, додатками №3, 5, 6, 8, 10, 11, 12, 13, 15 до акту перевірки також підтверджується, що об`єм реалізації позивачем алкогольних напоїв за власною МАП (по кожному напою окремо) значно перевищує об`єм придбання товару, враховуючи дані фіскальних документів щодо кількості/об`єму товару.
Стосовно посилання позивача на те, що реалізація алкогольних напоїв відбувалася не із застосуванням однієї МАП, а за різними, суд зазначає, що такі обставини відповідачем не заперечується, відображено в акті перевірки.
Слід зазначити, що кожен із 14 реалізованих алкогольний напій містить свою індивідуальну серію та номер марки акцизного податку. Податковим органом досліджувалися дані об`єму реалізації підакцизного товару, що містяться в електронних розрахункових чеках (фіскальних) чеках по кожному окремо продукту, що і підтверджується матеріалами справи та даними, які містяться в додатках до акту перевірки, і встановлено податковим органом, що сума реалізації підакцизного товару в об`ємі, що перевищує суму придбання згідно даних фіскальних чеків становить 5019 грн. Матеріалами справи не спростовані висновки перевіряючи та інформації, які відображена в додатках до акту перевірки, а саме №2, 3, 5, 6, 8, 10, 11, 12, 13, 15.
Судом визнається безпідставним посилання позивача на те, що продаж алкогольних напоїв (на розлив) із скануванням декілька разів однієї і тієї ж акцизної марки не є обставиною, яка свідчить про реалізацію немаркованих алкогольних напоїв, не підпадає під жодну із кваліфікуючих обставин, що містяться в п. 226.9 ст. 226 ПК України, а розрахункові документи містили реквізити марок акцизного податку, а тому продаж неможливо кваліфікувати як продаж не маркового товару.
За визначеннями, наведеними у статті 2 Закону № 265/95-ВР, реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для подальшого переказу. До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо; розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця.
Відповідно до пунктів 1 та 2 статті 3 Закону № 265/95-ВР, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок; надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).
Таким чином, суб`єкти господарювання зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи та видавати (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідний розрахунковий документ, що підтверджує виконання розрахункової операції.
Пунктом 1 статті 17 Закону № 265/95-ВР встановлено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невідповідності на місці проведення розрахунків суми готівкових коштів сумі коштів, зазначеній у денному звіті реєстратора розрахункових операцій, більше ніж на 10 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року, а в разі використання розрахункової книжки - загальній сумі продажу за розрахунковими квитанціями, виданими з початку робочого дня; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.
Форму та зміст розрахункового документа визначено Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, яке затверджене наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 року № 13 (Положення № 13).
У пункті 2 розділу І Положення № 13 наведено, що назва товару (послуги) - слово, поєднання слів або слова та цифрового коду, які відображають споживчі ознаки товару (послуги) та однозначно ідентифікують товар чи послугу в документообігу СГ.
Термін «реалізація суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів» вживається у значенні, наведеному в Податковому кодексі України. Відповідно до п.п. 14.1.212 Податкового кодексу України реалізація підакцизних товарів (продукції) - будь-які операції на митній території України, що передбачають відвантаження підакцизних товарів (продукції) згідно з договорами купівлі-продажу, міни, поставки та іншими господарськими, цивільно-правовими договорами з передачею прав власності або без такої, за плату (компенсацію) або без такої, незалежно від строків її надання, а також безоплатного відвантаження товарів, у тому числі з давальницької сировини, реалізація суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів.
У пункті 2 розділу ІІ Положення № 13 наведено реквізити, які має містити фіскальний чек.
Зокрема визначено, що фіскальний чек має містити, крім іншого, такі обов`язкові реквізити, як код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7);цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9);позначення форми оплати (готівкою, електронним платіжним засобом, у кредит, тощо), суму коштів за цією формою оплати та валюту операції (рядок 19).
Для СГ роздрібної торгівлі, що здійснюють реалізацію підакцизних товарів та зареєстровані платниками акцизного податку (СГ, що зареєстровані платниками іншого податку, крім ПДВ),- окремим рядком літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкується назва такого податку (рядок 22). У реквізиті «Акцизний податок» його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення;
заокруглення (рядок 23); до сплати (рядок 24); фіскальний номер касового чека / фіскальний номер електронного касового чека, дату (день, місяць, рік) та час (година, хвилина, секунда) проведення розрахункової операції (рядок 25); QR-код, який містить у собі код автентифікації повідомлення (МАС) цього чеку, дату і час здійснення розрахункової операції, фіскальний номер касового чека / фіскальний номер електронного касового чека, суму розрахункової операції, фіскальний номер РРО / фіскальний номер ПРРО) (рядок 26); для касового чека, що створюється програмним реєстратором розрахункових операцій: позначку щодо режиму роботи (офлайн/онлайн), в якому створений касовий чек програмним реєстратором розрахункових операцій (рядок 27), контрольне число, сформоване в режимі офлайн (рядок 28); заводський номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ЗН». Заводський номер для програмних реєстраторів розрахункових операцій не зазначається (рядок 29); фіскальний номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ФН» або фіскальний номер програмного реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери «ФН ПРРО» (рядок 30); напис «ФІСКАЛЬНИЙ ЧЕК» та графічне зображення найменування або логотипу виробника (рядок 31).
Відповідно до Положення №13 рядки 6-10 фіскального чека повторюються відповідно до кількості різних найменувань товарів (послуг), які оплачені за одним касовим чеком.
Якщо кількість придбаного товару (отриманої послуги) дорівнює одиниці виміру, відомості про товар (послугу) можна друкувати в одному рядку.
Рядки 21, 22 фіскального чека повторюються відповідно до кількості податкових груп за різними ставками ПДВ та акцизного податку. Дозволяється не друкувати рядки за податковими групами, якщо сума ПДВ або акцизного податку дорівнює нулю
Таким чином для підакцизної групи товарів встановлено особливий режим програмування, який не передбачає можливості використовувати назву однорідної групи (горілка, вино, сигарети, тощо), а вимагає зазначати в чеках реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних РРО, які супроводжують продаж таких товарів, саме найменування конкретної одиниці підакцизного товару, з обов`язковим відображенням в таких чеках, окрім найменування, їх УКТ ЗЕД, ціни та кількості, у тому числі відображення реквізитів марки акцизного податку методом ручного введення (для РРО, що не можуть бути доопрацьовані або використовуються без сканеру) або сканування штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої.
Відповідно до п. 19-1.1.15 ПК України саме контролюючі органи забезпечують контроль за прийняттям декларацій про максимальні роздрібні ціни на підакцизні товари (продукцію), встановлені виробником або імпортером, та узагальненням відомостей, зазначених у таких деклараціях, для організації роботи та контролю за повнотою обчислення і сплати акцизного податку
Так, під час перевірки встановлено, підтверджується матеріалами справи, що позивачем при придбанні пляшки алкогольного напою об`ємом 0,5мл реалізовано 2 л 800мл (додаток №2 до акту), пляшки алкогольного напою об`ємом 1л реалізовано 2 л 500мл (додаток №3 до акту), пляшки алкогольного напою об`ємом 0,5мл реалізовано 1 л 150 мл (додаток №5 до акту), пляшки алкогольного напою об`ємом 0,5 мл реалізовано 3 л 500мл (додаток №6 до акту), пляшки алкогольного напою об`ємом 1л реалізовано 1 л 100мл (додаток №8 до акту), пляшки алкогольного напою об`ємом 0,75 мл реалізовано 3 л (додаток №10до акту), пляшки алкогольного напою об`ємом 1л реалізовано 1 л 750 мл (додаток №12 до акту), пляшки алкогольного напою об`ємом 0,5мл реалізовано 900мл (додаток №13 до акту), пляшки алкогольного напою об`ємом 1л реалізовано 1 л 900мл (додаток №15 до акту).
Судом враховується, що сума операції щодо реалізації підакцизного товару окремо зазначена та підрахована податковим органом по кожній операції щодо такого продажу.
При цьому в розрахункових документах відсутня інформація щодо продажу підакцизного товару в складі будь-яких інших напоїв, в т.ч. і коктейлів.
Інформація зазначена в розрахункових документах виключно відносно реалізації підакцизного товару іх відображенням відповідної МАП по кожній пляшці окремо.
Слід зазначити, що позивачем зазначалося із у запереченнях на акт перевірки, що алкогольні напої позивачем додавалися до коктейлів у невеликій кількості, але такі твердження позивачем не підтверджено жодними належними та допустимим доказами, до заперечення на акт перевірки не надані. Не підтверджені такі обставини позивачем і в обґрунтування позовних вимог, в матеріалах справи такі документи відсутні.
Суд зазначає, що у позивача відсутній обов`язок надавати перевіряючим технологічні картки на коктейль, дані документи дійсно не є документами податкового чи бухгалтерського обліку.
Разом із тим, за відсутності таких документів на позивача покладено обов`язок здійснювати облік реалізуємої підакцизної продукції.
При програмуванні алкогольної продукції, що використовується у приготуванні коктейлів, слід забезпечити введення даних/сканування марки для відображення її реквізитів у розрахунковому документі при її відкупорюванні, в межах отримання першої порції для приготування коктейлю або продажу на розлив.
При цьому, відповідно до п. 3 розд. ІІ Положення №13 рядки чека повторюються відповідно до кількості різних найменувань товарів (послуг), які оплачені за одним касовим чеком.
Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» визначено, що одним з обов`язкових реквізитів первинних документів є зміст, обсяг та одиниця виміру господарської операції. Для товарів це буде їх найменування, кількість та їх одиниця виміру.
Пунктом 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» із змінами та доповненнями встановлено обов`язок суб`єктів господарювання проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні РРО для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.
В даному випадку, позивачем зазначалося в розрахункових документах інформацію про номер та серію марки акцизного податку стосовно кожної окремою пляшки алкогольного напою, але жодної інформації про реалізації іншої, ніж зазначеної акцизної продукції, фіскальні чеки не містили.
Слід зазначити, що посилання позивача на те, що продана підакцизна продукція містила у фіскальних чеках МАП, слід зазначити, що інформацією з реєстру електронних копії розрахункових документів (фіскальних) чеків підтверджується, що позивачем реалізовано підакцизний товар у кількості, що перевищує об`єм придбання такого підакцизного товару. В розрахункових документах чітко зазначено вид проданої підакцизної продукції, кількість, об`єм , назва, номер акцизної марки. Інша інформація про інші складові, їх кількість, назву, тощо, в розрахункових документах відсутня.
Таким чином продаж позивачем товару із відображенням МАП алкогольного напою поза межами об`єму придбання не може свідчити про реалізацію маркованої продукції.
Стосовно надання позивачем до матеріалів справи даних щодо інвентаризації алкогольних напоїв, суд зазначає, що інформація, яка зазначена у такому описі не спростовує висновків перевіріряючих, оскільки не містить ідентифікації алкогольних напоїв по МАП, інформація щодо якої відображено перевіряючими в акті перевірки та додатках до акту перевірки.
Відповідно до пункту 226.9 статті 226 ПК України вважаються такими, що не марковані: алкогольні напої та тютюнові вироби з підробленими марками акцизного податку; алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції; вироблені в Україні алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари; алкогольні напої іноземного виробництва з марками акцизного податку, на яких зазначена сума акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки.
Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та пальним, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального на території України визначає Закон України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального".
Відповідно до частини 4 статті 11 Закону №481/95-ВР алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.
У разі зміни зразка марок акцизного податку вже закуплені марки попереднього зразка застосовуються у виробництві алкогольних напоїв та тютюнових виробів до їх повного використання, а марковані такими марками алкогольні напої та тютюнові вироби знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання.
Відповідно до статті 17 Закону №481/95-ВР за порушення норм цього Закону щодо виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пальним та зберігання пального посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством.
Разом із тим, висновки податкового органу щодо об`єм реалізації позивачем алкогольних напоїв за однією МАП значно перевищує об`єм придбання товару, інформацію щодо яких зазначено в додатках № 4,7,9,14 на загальну суму 1637грн. не підтверджується матеріалами справи.
Так, відповідач зазначає, що під час перевірки встановлено 18 фактів роздрібної торгівлі джином «GENUINE GIN», МАП є ААІY790080 АІ ЛГП, вказана МАП використовується для маркування алкогольного напою, зокрема лікеро-горілчаної продукції місткістю 1л. Разом із тим, відповідно до даних додатку №4 до акту перевірки підтверджується, що 11.07.2022 позивачем реалізовано 100мл алкогольного напою (50мл х кількість/об`єм товару 2), а також 50 мл зазначеного алкогольного напою. Зазначені обставини свідчать, що при придбанні товару місткістю 1 л позивачем реалізовано 150 мл напою, що не свідчить про реалізацію позивачем алкогольних напоїв за однією МАП понад об`єм придбання такого товару.
Аналогічні обставини щодо відсутності факту продажу позивачем алкогольних напоїв при реалізації позивачем алкогольних напоїв за однією МАП, який перевищує об`єм придбання товару не підтверджується інформацією, що відображена в додатках №7,9,14.
Таким чином порушення, які відображені в акті перевірки щодо реалізації позивачем алкогольних напоїв за однією МАП в кількості, що значно перевищує об`єм придбання товару, та зазначені в додатках №4,7,9,14 до акту перевірки не підтверджуються матеріалами справи, в т.ч. і даними, зазначеними у таких додатках до акту перевірки.
Також, не підтверджується порушення позивачем зберігання товару на загальну суму 9520 грн. без МАП, про що зазначено вище.
В даному випадку, штрафна (фінансова) санкція була застосована до позивача у зв`язку із ненаданням до перевірки документів, а саме технологічні карти на коктейль (коктейльні карти), у зв`язку із чим податковим органом під час перевірки було неможливо встановити вміст алкогольного напою у коктейлях.
Правові засади регулювання, організації, ведення бухгалтерського обліку та складання фінансової звітності в Україні визначає Закон України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».
Відповідного до ст. 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» бухгалтерський облік - процес виявлення, вимірювання, реєстрації, накопичення, узагальнення, зберігання та передачі інформації про діяльність підприємства зовнішнім та внутрішнім користувачам для прийняття рішень; облікова політика - сукупність принципів, методів і процедур, що використовуються підприємством для ведення бухгалтерського обліку, складання та подання фінансової звітності; первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію.
Згідно з ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.
Відповідно до ст. 1 Закону №481/95-ВР визначено , що роздрібна торгівля - діяльність по продажу товарів безпосередньо громадянам та іншим кінцевим споживачам для їх особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших суб`єктах господарювання (у тому числі іноземних суб`єктах господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) громадського харчування.
Місце торгівлі - місце реалізації товарів, у тому числі на розлив, в одному торговому приміщенні (будівлі) за місцем його фактичного розташування, для тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пива - без обмеження площі, для алкогольних напоїв, крім пива, - торговельною площею не менше 20 кв. метрів, обладнане реєстраторами розрахункових операцій та/або програмними реєстраторами розрахункових операцій (незалежно від їх кількості) або де є книги обліку розрахункових операцій (незалежно від їх кількості), в яких фіксується виручка від продажу алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, незалежно від того, чи оформляється через них продаж інших товарів.
Водночас, чинне законодавство не передбачає вимог до коктейлю у громадському харчуванні як продукту власного виробництва відповідно до технологічної карти його виготовлення, крім як санітарно-епідеміологічних та тих, що пов`язані із захистом прав споживачів.
В свою чергу, Кабінет Міністрів України своєю постановою від 23.10.2019 року №1026 скасував Правила роздрібної торгівлі алкогольними напоями, затверджені постановою КМУ від 30.07.1996 року №854, якими, зокрема, було передбачено погодження технологічних, калькуляційних карток на коктейлі із санітарно-епідеміологічною службою, що затверджуються керівником підприємства, бухгалтером та скріплюються печаткою та інші правила роздрібної торгівлі алкогольними напоями.
Таким чином, закладам ресторанного господарства та спеціалізованим відділам підприємств, що мають статус закладу ресторанного харчування, підприємствам з універсальним асортиментом товарів для продажу коктейлів з використанням алкогольних напоїв необхідно мати ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями.
Слід зазначити, що в даному випадку, саме на суб`єкта господарювання покладено обов`язок належного ведення обліку придбання, зберігання та реалізації підакцизного товару, в даному випадку алкогольних напоїв. В даному випадку інформація в повному обсязі повинна міститися в розрахункових документів (фіскальних чеків) під час реалізації позивачем підакцизної продукції.
Відповідно до Положенням № 13, на позивача , як суб`єкта господарювання роздрібної торгівлі, що здійснює реалізацію підакцизних товарів покладено обов`язок саме у розрахункових документах зазначати окремим рядком літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальну суму такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами, на початку рядка друкується назва такого податку (рядок 22). У реквізиті «Акцизний податок» його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення
Технологічні картки коктейлів є внутрішнім документом суб`єкта господарювання, а тому ненадання такого документу не може свідчити про неможливість проведення відповідної перевірки.
Стосовно відшкодування сплаченого судового збору позивачем під час звернення до суду, суд виходить з наступного.
Таким чином враховуючи часткове задоволення позовних вимог, у відповідності до ст. 139 КАС України позивачу підлягає відшкодуванню пропорційно розміру задоволених вимог сума судового збору (від належної до сплати на час звернення до суду 1073,60 грн.) в розмірі 560,67 грн.
При цьому позивач не позбавлена права звернення до суду із окремою заявою про повернення надлишкової сплати платіжною інструкцією №633 від 08.06.2023 суми судового збору в розмірі 1610,40 грн.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд,
Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Сумській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити частково.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Сумській області (м.Суми, вул..Іллінська,13, і.к. 43995469) на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ,і.к. НОМЕР_1 ) суму судового збору в розмірі 560,67 грн.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.М. Гелета