Справа № 240/28010/23
Суддя: Панкеєва Вікторія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2024-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 року м. Житомир справа № 240/28010/23

категорія 111030300

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Панкеєвої В.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Церсаніт Мінералз" до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося товариство з обмеженою відповідальністю "Церсаніт Мінералз" із позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 03 січня 2023 року №5 за формою "В4";

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 03 січня 2023 року №5 за формою "В1";

- визнати протиправним та скасувати податкове-повідомлення рішення від 02 листопада 2022 року №5 за формою "ПС".

В обгрунтування позову вказано, що Головним управлінням ДПС у Житомирській області у період з 27.10.2022 по 09.11.2022 проводилась документальна позапланова перевірка фінансово-господарськох діяльності ТОВ "Церсаніт Мінералз" з метою контролю щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за червень, серпень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, з урахуванням від`ємного значення з попередніх звітних періодів. Однак, складений акт за результатами даної документальної позапланової перевірки позивачу контролюючим органом не надсилався. Натомість ТОВ "Церсаніт Мінералз" одразу були надіслані податкові повідомлення-рішення від 03.01.2023 №5 за формою "В4" та №5 за формою "В1". Вказує, у зв`язку з неотриманням акту перевірки ТОВ "Церсаніт Мінералз" було позбавлено змоги надати заперечення на складений контролюючим органом акт, внаслідок чого сталося порушення його прав.

Також зазначає, що ТОВ "Церсаніт Мінералз" на запит контролючого органу надано письмові пояснення та документи на підтвердження виникнення суми від`ємного значення, що були предметом перевірки. Натомість, головними державними інспекторами, що здійснювали перевірку, складено акт про ненадання документів до перевірки №668/06-30-07-05/4236718 від 05.10.2022, в якому зазначено про ненадання до перевірки оригіналів (копій первинних документів, які підтверджують виникнення від`ємного значення в березні 2022 року в сумі 12870042 грн, чим порушено п.85.2. ст.85 ПК України. Контролюючим органом запитано перелік документів, які не входять до предмету перевірки та жодним чином з ним не пов`язані. Зазначає, що контролючий орган, заздалегідь визначивши предмет перевірки не має права у ході її проведення запитувати інформацію та документи, що не стосуються предмету перевірки та жодним чином з нею не пов`язані.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Відповідач у строк та в порядку, визначеному ст.152, ч.1 ст.261 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) подав відзив на позовну заяву від 07 листопада 2023 року, в якому просить відмовити за безпідставністю у задоволенні адміністративного позову ТОВ "Церсаніт Мінералз". Заперечуючи проти позовних вимог вказує, що за результатами перевірки контролюючим органом було складено акт від 15.11.2022 №10188/06-30-07-05/42363718. Підписаний посадовими особами Головного управління ДПС у Житомирській області другий примірник акту перевірки від 15.11.2022 №10188/06-30-07-05/42363718 було надіслано 16.11.2022 рекомендованим листом з повідомленням про вручення за юридичною (податковою) адресою позивача, а саме: 11725, вул.Чижевська,буд.4, с.Чижівка, Новоград-Волинський р-н., Житомирська обл. Згідно рекомендованого повідомлення про вручення №021, акт перевірки від 15.11.2022 №10188/06-30-07-05/42363718 було вручено 30.11.2022 посадовій особі позивача Коренчук Катерині, про що свідчить напис "Коренчук" та зразок підпису. Вказана обставина додатково підтверджується листом АТ "Укрпошта" (вх.42/6 від 02.01.2023). Враховуючи вищевикладене, позивач не був позбавлений права подати до 14.12.2022 заперечення та додаткові документи і пояснення на вищезазначений Акт перевірки. За наслідками проведеної перевірки, контролюючим органом правомірно прийнято податкові повідомлення-рішення від 03.01.2023 №5, яким встановлено завищення від`ємного значення по ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 1858704,00 грн та №5, яким встановлено завищення суми бюджетного відшкодування у розмірі 896667,00 грн.

Також вказує, що в ході перевірки Головним управлінням ДПС у Житомирській області було вручено представнику позивача запит №3 від 26.09.2022 щодо надання письмових пояснень та документального підтвердження щодо виникнення суми від`ємного значення в березні 2022 року, яка перенесена в рядок 16.1 Декларації з ПДВ за квітень 2022 в сумі 13150104,00 грн. Вказаний запит було вручено 26.09.2022 о 9:00 представнику за довіреністю Касянчуку С.В. Однак, позивачем не було надано до перевірки первинних документів, що підтверджують виникнення суми від`ємного значення в березні 2022 року, яка перенесена в рядок 16.1 Декларації з ПДВ за квітень 2022 в сумі 12870042,00 грн. Враховуючи вищевикладене, контролюючим органом було складено акт про ненадання документів до перевірки від 05.10.2022 №668/06-30-07-05/42363718. За таких обставин, контролюючим органом правомірно прийнято податкове повідомлення-рішення від 02.11.2022 №5, яким застосовано штрафну санкцію в сумі 1020,00 грн.

07 листопада 2023 року представником Головного управління ДПС у Житомирській області подано заяву про залишення позову без розгляду у зв`язку з порушенням позивачем шестимісячного строку позовної давності, встановленого ч.2 ст.122 КАС України.

Протокольною ухвалою суду від 21 листопада 2023 року залишено без задоволення клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

21 листопада 2023 року представник позивача подав відповідь на відзив, де він зазначає, що відповідачем не було спростовано його доводи, наведені в обґрунтування позовних вимог.

30 листопада 2023 року від представника Головного управління ДПС у Житомирській області надійшли заперечення на відповідь на відзив.

18 грудня 2023 року представник відповідача подав до суду клопотання про долучення доказів, в якому просив долучити до матеріалів справи належним чином завірену копію акту документальної позапланової виїзної перевірки від 15.11.2022 №10188/06-30-07-05/42363718.

19 грудня 2023 року представником позивача подано реєстр вхідної кореспонденції ТОВ "Церсаніт Мінералз" за період з 01.11.2022 по 31.12.2022.

19 грудня 2023 року від представника ТОВ "Церсаніт Мінералз" надійшло клопотання про допит свідка в режимі відеоконференції поза приміщенням суду.

Ухвалою суду від 19.12.2023 відмовлено у задоволенні клопотання представника товариства з обмеженою відповідальністю "Церсаніт Мінералз" про допит свідка в режимі відеоконференції поза приміщенням суду.

20 грудня 2023 року від представника товариства з обмеженою відповідальністю "Церсаніт Мінералз" до суду надійшло клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Протокольною ухвалою суду від 20 грудня 2023 року відбувся перехід до розгляду клопотання в порядку письмового провадження.

Ухвалою суду від 26 грудня 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання представника товариства з обмеженою відповідальністю "Церсаніт Мінералз" про призначення судової почеркознавчої експертизи. Наступне судове засідання призначено 10 січня 2024 року на 09:00.

В судовому засіданні 10.01.2024 протокольною ухвалою суду відбувся перехід до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Представник позивача в судових засіданнях позов підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечував з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши пояснення представників сторін, покази свідка та дослідивши наявні в матеріалах справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Як встановлено судом, в ході проведенння документальної позапланової виїзної перевірки товариства з обмеженою відповідальністю "Церсаніт Мінералз" щодо контролю за дотриманням податкового законодавства при декларуванні за травень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, Головним управлінням ДПС у Житомирській області було вручено представнику ТОВ "Церсаніт Мінералз" запит №3 від 26.09.2022 щодо надання письмових пояснень та документального підтвердження щодо виникнення суми від`ємного значення в березні 2022 року, яка перенесена в рядок 16.1 декларації з ПДВ за квітень 2022.

05.10.2022 контролюючим органом було складено акт про ненадання документів до перевірки №668/06-30-07-05/42363718.

02.11.2022 контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від №5, яким застосовано штрафну санкцію в сумі 1020,00 грн.

Також судом встановлено, що на підставі направлень від 25.10.2022 №3340 та №3341, виданих Головним управлінням ДПС у Житомирській області головному державному інспектору відділу позапланових перевірок з інших податків управління податкового аудиту ГУ ДПС у Житомирській області Пінчук Вікторії Петрівні та головному державному інспектору відділу позапланових перевірок з інших податків управління податкового аудиту ГУ ДПС у Житомирській області Лутай Оксані Володимирівні, та наказу Головного управління ДПС у Житомирській області від 18.10.2022 №1634-п, виданого на підставі п.п.19-1.1.6. п.19-1.1. ст.19, п.п.20.1.4. п.20.1. ст.20, п.75.1. ст.75, п.п.78.1.8. п.78.1. ст.78, п.200.11. ст.200 та п.п.69.2. п.69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (із змінами і доповненнями), проведено документальну позапланову виїзну перевірку товариства з обмеженою відповідальністю "Церсаніт Мінералз" щодо контролю за дотриманням податкового законодавства при декларуванні за червень, серпень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету (вх. за червень 2022 від 24.10.2022 №, вх. за серпень 2022 від 24.10.2022 №).

За результатами документальної позапланової виїзної перевірки складено акт від 15.11.2022 №10188/06-30-07-05/42363718.

Зі змісту висновків вказаного акту перевірки контролюючим органом встановлені наступні порушення:

- п.198.1., п.198.2., п.198.3. ст.198 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (зі змінами та доповненнями) ТОВ "Церсаніт Мінералз" завищено податковий кредит з ПДВ лютий-грудень 2021 року та лютий-серпень 2022 року, в результаті чого підприємством завищено від`ємне значення з ПДВ, що зараховується до складу наступного звітного періоду, на суму 1858704 грн;

- п.198.1., п.198.2., п. 198.3, ст.198, п.200.1., п.200.4 "б" ст.200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-IV (зі змінами та доповненнями) та вимог п.4, п.5 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 та зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 29.01.2016 № 159/28289 (з урахуванням змін) завищено суму, заявлену до бюджетного відшкодування в розмірі 896667 грн, а саме по періодах: - серпень 2022 року - 896667 грн.

На підставі висновків акта перевірки контролюючим органом прийнято податкові повідомлення-рішення від 03.01.2023:

- № 5, яким встановлено завищення від`ємного значення по ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 1858704,00 грн за формою "В4";

- №5, яким встановлено завищення суми бюджетного відшкодування у розмірі 896667,00 грн за формою "В1".

Вважаючи такі податкові повідомлення-рішення контролюючого органу протиправними та прийнятими в порушення норм чинного законодавства, позивач звернувся до суду з позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Вирішуючи спір по суті, суд ураховує, що згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає ПК України.

Згідно із пунктом 75.1. статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Види документальних перевірок, порядок планування, проведення та оформлення їх результатів, що проводяться контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2. пункту 41.1. статті 41 цього Кодексу, встановлюються Митним кодексом України.

Підпунктом 75.1.2. пункту 75.1. статті 75 ПК України передбачено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Згідно із підпунктом 78.1.8. пункту 78.1. статті 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, за наявності підстав для перевірки, визначених у розділі V цього Кодексу, та/або з від`ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

Документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

У той же час, пунктами 78.4.-78.8. статті 78 ПК України про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Відповідно до пункту 200.11. ст.200 ПК України контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання, провести документальну перевірку платника податку у порядку, передбаченому підпунктом 78.1.8. пункту 78.1. статті 78 цього Кодексу.

Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків (крім перевірок, передбачених підпунктом 78.1.22. пункту 78.1. цієї статті) надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.

Допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення документальної позапланової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу. Документальна позапланова невиїзна перевірка здійснюється у порядку, передбаченому статтею 79 цього Кодексу.

Строки проведення документальної позапланової перевірки встановлені статтею 82 цього Кодексу.

Перелік матеріалів, які можуть бути підставою для висновків під час проведення документальної позапланової перевірки, та порядок надання платниками податків документів для такої перевірки встановлено статтями 83, 85 цього Кодексу.

Порядок оформлення результатів документальної позапланової перевірки встановлено статтею 86 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст.86 Податкового кодексу України у разі встановлення під час перевірки порушень складається акт, який надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.

Акт документальної невиїзної перевірки складається у двох примірниках, підписується посадовими особами контролюючого органу, які проводили перевірку, та реєструється у контролюючому органі протягом п`яти робочих днів з дня, що настає за днем закінчення установленого для проведення перевірки строку (для платників податків, які мають філії та/або перебувають на консолідованій сплаті, - протягом 10 робочих днів).

Акт (довідка) документальної невиїзної перевірки не пізніше наступного робочого дня після його реєстрації вручається особисто платнику податків чи його представникам або надсилається у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що службовими особами Головного управління ДПС у Житомирській області в період із 27.10.2022 по 08.11.2022 проведено документальну позапланову виїзну перевірку товариства з обмеженою відповідальністю "Церсаніт Мінералз" щодо контролю за дотриманням податкового законодавства при декларуванні за червень, серпень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету.

За результатами перевірки контролючим органом було складено акт від 15.11.2022 №10188/06-30-07-05/42363718.

Відповідач стверджує, що підписаний посадовими особами Головного управління ДПС у Житомирській області другий примірник акту перевірки від 15.11.2022 №10188/06-30-07-05/42363718 було надіслано 16.11.2022 рекомендованим листом з повідомленням про вручення за юридичною (податковою) адресою позивача, а саме: 11725, вул. Чижевська,4, с.Чижівка, Новоград-Волинський р-н, Житомирська область.

Водночас позивач вказує, що складений відповідачем акт документальної позапланової перевірки фінансово-господарської діяльності не був вручений позивачу, в результаті чого ТОВ "Церсаніт Мінералз" було позбавлено змоги надати заперечення на складений контролюючим органом акт, і як наслідок сталося порушення прав платника податку.

Суд зауважує, що неправомірність дій контролюючого органу при призначенні і проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставами позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки.

При цьому підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.

До такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 вересня 2021 року по справі №816/228/17, який враховується судом при розгляді даного спору в силу приписів частини 5 статті 241 КАС України.

З огляду на наведене, доводи представника позивача про неотримання акту перевірки від 15.11.2022 №10188/06-30-07-05/42363718, не можуть бути самостійною підставою для визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 03.01.2023 №, №5.

Суд також зауважує, що відповідно до п.42.2., 42.4. ст.42 Податкового кодексу України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4. цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їх відмову прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Житомирська дирекція Акціонерного товариства "Укрпошта", у відповідь на запит представника відповідача №14649/6/06-30-07-05 від 21.12.2022, повідомила, що рекомендований лист №021 від 16.11.2022 з повідомленням про вручення на ім`я ТОВ "Церсаніт Мінералз", за адресою: 11725, с.Чижівка, вул.Чижевська,4 був вручений 30.11.2022 працівнику підприємства Коренчук Катерині у відділенні поштового зв`язку Зв`ягель-1, (індекс 11701). Повідомлення про вручення даного листа відправлене на адресу ГУ ДПС Житомирської області та вручене 29.12.2022 довіреній особі Вершіленко у відділенні поштового зв`язку Житомир-3 (індекс 10003).

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_1 показала, що вона не ставила свій підпис на рекомендованих повідомленнях про вручення поштових відправлень, виплату грошового переказу № 021 - 30 листопада 2022 року та № 104 - 11 січня 2023 року. Кому належать вказані підписи їй невідомо. Вся отримана товариством кореспонденція реєструється в день надходження (а.с.63, 72).

Згідно реєстру вхідної кореспонденції ТОВ "Церсаніт Мінералз" за період з 01.11.2022 по 31.12.2022 не встановлено реєстрацію акту перевірки від 15.11.2022 №10188/06-30-07-05/ НОМЕР_1 .

Суд зазначає, що неотримання платником податків копії акту перевірки, надісланого контролюючим органом рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення, не свідчить про невиконання відповідачем обов`язку, встановленого податковим законодавством щодо своєчасного та належного надіслання акту перевірки у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 09 жовтня 2018 року у справі № 820/1864/17 та постанові від 18 липня 2019 року в справі № 0440/5993/18.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку щодо доведеності належного виконання з боку Головного управління ДПС у Житомирській області обов`язку із направлення на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення копії акту перевірки та забезпечення права платника податків на подання заперечення на акт перевірки та додаткових доказів, а тому суд визнає, що контролюючим органом не допущено порушень статті 86 Податкового кодексу України.

Таким чином, перевірка позивача була проведена контролюючим органом за передбачених п.п.80.2.2. п.80.2. ст.80 ПК України підстав для її проведення, а відповідачем не було порушено вимог чинного податкового законодавства при проведенні такої перевірки та не допущено процедурних порушень її оформлення, що не спростовано позивачем жодними належними, допустимими та достатніми доказами.

Щодо суті виявлених порушень, які стали підставою для прийняття, зокрема, оскаржуваних податкових повідомлень-рішень 03.01.2023 №5, №5, суд зазначає наступне.

За визначенням підпункту 14.1.36. пункту 14.1. статті 14 ПК України господарська діяльність - діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

Підпунктом 16.1.2. пункту 16.1. статті 16 ПК України визначено обов`язок платника податків вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів.

Згідно з пунктом 44.1. статті 44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Підпунктом 14.1.181. пункту 14.1. статті 14 ПК України визначено, що податковий кредит - це сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Відповідно до пункту 198.3. статті 198 ПК України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг (у разі здійснення контрольованих операцій - не вище рівня звичайних цін, визначених відповідно до статті 39 цього Кодексу) та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1. статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг з метою їх подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи), у тому числі при їх імпорті, з метою подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку.

Право на нарахування податкового кредиту виникає незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

За правилами пункту 198.2. статті 198 ПК України датою виникнення права платника податку на віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг, що підтверджено податковою накладною.

Згідно з пунктом 198.6. статті 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені податковими накладними (або підтверджені податковими накладними, оформленими з порушенням вимог статті 201 цього Кодексу) чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11. статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними цим пунктом документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Системний аналіз змісту вищенаведених норм ПК України свідчить про те, що в податковому обліку господарські операції мають бути підтверджені відповідними розрахунковими, платіжними та іншими документами, які містять відомості про господарську операцію, підтверджують її фактичне здійснення та понесення витрат.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" від 16.07.1999 № 996-XIV господарська операція визначена як дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства. Первинний документ це документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення, а господарська операція це дія або подія, що викликає зміни у структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства.

Статтею 9 вказаного Закону передбачено, що підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Отже, право платника податків на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту обумовлено юридичним складом, до якого входять такі юридичні факти, як придбання цим платником податків товарів (послуг) або основних фондів (та/або будування, спорудження останніх), призначених для використання в оподатковуваних операціях, що відповідають цілям його господарської діяльності; підтвердження обліковими, розрахунковими документами.

Визначальною ознакою господарської операції є те, що вона має спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків. Здійснення господарської операції і власне її результат підлягають відображенню в бухгалтерському обліку, при цьому для бухгалтерського обліку мають значення лише ті документи, які підтверджують фактичне здійснення господарських операцій.

Водночас, наслідки для податкового обліку створює лише фактичний рух активів, а будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів виключно у разі фактичного здійснення платником податків господарської операції.

У зв`язку з цим недоведеність фактичного здійснення господарської операції (нездійснення операції) позбавляє первинні документи юридичної значимості для цілей формування податкової вигоди навіть за наявності правильно оформлених за зовнішніми ознаками та формою, але недостовірних та у зв`язку з цим юридично дефектних первинних документів, якщо рух коштів не забезпечений зв`язком з господарською діяльністю учасників цих операцій.

Якщо господарська операція фактично не відбулася, то первинні документи, складені платником податку та його контрагентом на підтвердження такої операції, не відповідають дійсності, а тому не можуть бути підставою для врахування фінансових показників господарської операції в податковому обліку платника.

Про відсутність реального характеру відповідних операцій можуть свідчити, зокрема, наявність таких обставин: неможливість здійснення платником податку зазначених операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна або обсягу матеріальних ресурсів, економічно необхідних для виробництва товарів, виконання робіт або послуг, нездійснення особою, яка значиться виробником товару, підприємницької діяльності, відсутність у платника податку необхідних умов для досягнення результатів відповідної підприємницької, економічної діяльності в силу відсутності управлінського або технічного персоналу, основних коштів, виробничих активів, складських приміщень, транспортних засобів, здійснення операцій з товарно-матеріальними цінностями, які не вироблялися або не могли бути вироблені в обсязі, зазначеному платником податку в документах обліку.

При цьому, що кожна з вказаних вище обставин не може бути самостійним беззаперечним свідченням (доказом) відсутності реального характеру господарських операцій, проте наявність таких обставин в сукупності, що має бути встановлено судом, може свідчити на користь висновку про неможливість фактичного проведення (вчинення) господарських операцій.

Аналіз наведених норм свідчить, що господарські операції для визначення податкового кредиту мають бути фактично здійсненими та підтвердженими належним чином оформленими первинними бухгалтерськими документами, які відображають реальність таких операцій, та спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків. Дана правова позиція суду відповідає висновкам Верховного Суду України, які викладені у його постановах від 27 червня 2017 року у справі № 808/1062/14, від 14 березня 2017 року у справі № 826/757/13-а, Верховного Суду, зокрема у постанові від 06 лютого 2018 року № К/9901/5042/17.

При вирішенні спорів щодо правомірності формування платниками податків своїх даних податкового обліку, зокрема якщо предметом спору є достовірність первинних документів та підтвердження інших обставин реальності відображених у податковому обліку господарських операцій, суди повинні враховувати, що відповідно до вимог статті 77 КАС України, обов`язок доведення відповідних обставин у спорах між особою та суб`єктом владних повноважень покладається на суб`єкта владних повноважень, якщо він заперечує проти позову.

У разі надання контролюючим органом доказів, які в сукупності з іншими доказами у справі свідчать, що документи, на підставі яких платник податків задекларував податковий кредит та сформував витрати, містять інформацію, що не відповідає дійсності, платник податків має спростовувати ці доводи. Наведене випливає зі змісту частини 1 статті 77 КАС України, згідно з якою кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, на підтвердження фактичного здійснення господарських операцій, враховуючи специфіку таких операцій та договорів, що їх регламентують, платник податків повинен мати відповідні первинні документи, які мають бути належно оформленими, містити всі необхідні реквізити, бути підписані уповноваженими особами та, які в сукупності з встановленими обставинами справи, зокрема і щодо можливостей здійснення господарюючими суб`єктами відповідних операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна, обсягу матеріальних та трудових ресурсів, економічно необхідних для виконання умов, обумовлених договорами, мають свідчити про беззаперечний факт реального вчинення господарських операцій, що і є підставою для формування платником податкового обліку.

Як встановлено судом зі змісту акту перевірки від 15.11.2022 №10188/06-30-07-05/42363718 контролюючим органом вказано про наявність порушення, що полягає у завищенні податкового кредиту з ПДВ за лютий-грудень 2021 року та лютий-серпень 2022 року за рахунок безпідставно віднесених до його складу сум податку по податкових накладних від ТОВ "Гран Маркетинг", по якому в ході перевірки не підтверджено факту отримання ТМЦ в розмірі 2755371,00 грн.

Згідно додатку №2 до декларації з ПДВ за червень, серпень 2022 року в Таблиці 1 "сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21), звітний (податковий) період, у якому виникло значення" відображено період виникнення від`ємного значення лютий-грудень 2021 року, та лютий-серпень 2022 року.

Згідно додатку №1 до Декларації з ПДВ за відповідний період до податкового кредиту включено суми ПДВ від постачальника ТОВ "Гран-Маркетинг" на загальну суму ПДВ 2755371 грн, а саме:

- лютий 2021 на суму ПДВ 328500 грн;

- квітень 2021 на суму ПДВ 177333,33 грн;

- червень 2021 на суму ПДВ 754166,85 грн;

- липень 2021 на суму ПДВ 43666,66 грн;

- вересень 2021 на суму ПДВ 175000,05 грн;

- вересень 2021 на суму ПДВ 80000,01 грн;

- жовтень 2021 на суму ПДВ 378000 грн;

- листопад 2021 на суму ПДВ 108005 грн;

- грудень 2021 на суму ПДВ 63976,67 грн;

- грудень 2021 на суму ПДВ 39620,01 грн;

- грудень 2021 на суму ПДВ 36643,34 грн;

- грудень 2021 на суму ПДВ 326995 грн;

- лютий 2021 на суму ПДВ 83000 грн;

- липень 2022 на суму ПДВ 39972 грн;

- липень 2022 на суму ПДВ 20492 грн.

Крім того, перевіркою достовірності і правильності визначення суми від`ємного значення, яка підлягає бюджетному відшкодуванню (показник рядка 20.2 Декларації) встановлено її завищення на 896667 грн за серпень 2022 року.

У свою чергу, у позовній заяві ТОВ "Церсаніт Мінералз" не наведено жодного твердження, що б свідчило про протиправність висновків контролюючого органу, зроблених за наслідками проведеної позапланової перевірки та, як наслідок, неправомірність прийнятих податкових повідомлень-рішень від 03.01.2023 №5 та №5.

З огляду на наведене, в межах тих доводів, які заявлені позивачем, суд не вбачає підстав для скасування податкових повідомлень-рішень від 03.01.2023 №5, №5.

Щодо податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 02.11.2022 №5 щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) на суму 1020,00 грн, слід зазначити таке.

Відповідно до п.п.20.1.6. п.20.1. ст.20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право запитувати та вивчати під час проведення перевірок первинні документи, що використовуються в бухгалтерському обліку, регістри, фінансову, статистичну та іншу звітність, пов`язану з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів, виконанням вимог законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно п.85.4. ст.85 ПК України при проведенні перевірок посадові (службові) особи контролюючого органу мають право отримувати у платників податків належним чином завірені копії первинних фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів, що свідчать про приховування (заниження) об`єктів оподаткування, несплату податків, зборів, платежів, порушення вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Такі копії повинні бути засвідчені підписом платника податків або його посадової особи та скріплені печаткою (за наявності).

Відповідний запит на отримання копій документів повинен бути поданий посадовою (службовою) особою контролюючого органу не пізніше ніж за п`ять робочих днів до дати закінчення перевірки.

Матеріалами справи підтверджено, що на підставі направлень від 20.09.2022 №2721, 2722, виданих Головним управлінням ДПС у Житомирській області головному державному інспектору відділу позапланових перевірок з інших податків управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Житомирській області Пінчук Вікторії Петрівні та головному державному інспектору відділу позапланових перевірок з інших податків управління податкового аудиту ГУ ДПС у Житомирській області Лутай Оксані Володимирівні, та наказу Головного управління ДПС у Житомирській області від 14.09.2022 №1284-п, виданого на підставі п.п.19-1.1.6. п.19-1.1. ст.19-1, п.п.20.1.4. п.20.1. ст.20, п.75.1. ст.75, п.п.78.1.8. п.78.1. ст.78, п.200.11. ст.200 та п.п.69.2. п.69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (із змінами і доповненнями), проведено документальну позапланову виїзну перевірку товариства з обмеженою відповідальністю "Церсаніт Мінералз" щодо контролю за дотриманням податкового законодавства при декларуванні за травень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету (вх. від 21.06.2022 №).

Перевірка проводилась у період з 22.09.2022 по 05.10.2022.

В ході перевірки Головним управлінням ДПС у Житомирській області було вручено представнику "Церсаніт Мінералз" запит №3 від 26.09.2022 щодо надання письмових пояснень та документального підтвердження щодо виникнення суми від`ємного значення в березні 2022 року, яка перенесена в рядок 16.1 Декларації з ПДВ за квітень 2022 року.

Представник позивача вказує, що позивачем не було надано до перевірки первинних документів, що підтверджують виникнення суми від`ємного значення в березні 2022 року, яка перенесена в рядок 16.1 Декларації з ПДВ за квітень 2022 в сумі 12 870 042,00 грн, в результаті чого контролюючим органом було складено акт про ненадання документів до перевірки від 05.10.2022 №668/06-30-07-05/42363718.

У позовній заяві представник ТОВ "Церсаніт Мінералз" не спростовує факт ненадання до перевірки документів, що підтверджують виникнення суми від`ємного значення в березні 2022 року, яка перенесена в рядок 16.1 Декларації з ПДВ за квітень 2022 в сумі 12 870 042,00 грн та зазначає, що податковим органом запитано перелік документів, які не входять до предмету перевірки та жодним чином з ним не пов`язані.

Однак, суд критично оцінює такі доводи представника позивача, оскільки предметом перевірки ТОВ "Церсаніт Мінералз" було дотриманням податкового законодавства при декларуванні за травень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, яке сформоване, зокрема з урахуванням від`ємного значення з податку на додану вартість, задекларованого у попередніх звітних періодах, тому вказані у запиті №3 від 26.09.2022 документи та письмові пояснення щодо підтвердження виникнення суми від`ємного значення в березні 2022 року безпосередньо пов`язані з предметом перевірки.

Позивачем не заперечується, що станом на 17 год. 00 хв. 05.10.2022 ТОВ "Церсаніт Мінералз" не надано до перевірки оригінали (копії) первинних документів, що підтверджують виникнення суми від`ємного значення в березні 2022 в сумі 12870042,00 грн.

Згідно п.121.1 ст.121 ПК України незабезпечення платником податків зберігання первинних документів, облікових та інших регістрів, бухгалтерської та статистичної звітності, інших документів з питань обчислення і сплати податків та зборів протягом установлених статтею 44 цього Кодексу строків їх зберігання та/або ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю у випадках, передбачених цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 1020 гривень.

Враховуючи викладене, податкове повідомлення-рішення №5, яким до позивача застосовану штрафну (фінансову) санкцію в розмірі 1020,00 грн за платежем адміністративні штрафи та інші санкції не підлягає скасуванню.

Підсумовуючи наведене, Головне управління ДПС у Житомирській області в ході судового розгляду справи довело правомірність оскаржуваних позивачем податкових повідомлень-рішень.

Суд також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.

У зв`язку з тим, що у задоволенні позову відмовлено, розподіл судових витрат, понесених позивачем, відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України не здійснюється.

Керуючись статтями 6-9, 32, 77, 90, 139, 241-246, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,

вирішив:

У задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю "Церсаніт Мінералз" (вул.Чижівська,4, с.Чижівка, Звягельський р-н, Житомирська обл., 11725, ) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника,7, м.Житомир, Житомирський р-н, Житомирська обл., 10003, ), про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Панкеєва