Справа № 200/4498/22
Суддя: Казначеєв Едуард Геннадійович
Дата ухвалення: 2024-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2024 року справа №200/4498/22

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді доповідача Казначеєва Е.Г., суддів Блохіна А.А. , Геращенка І.В. , розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 29 грудня 2022 р. у справі № 200/4498/22 (головуючий І інстанції Логойда Т.В.) за позовом ОСОБА_1 до Донецького державного університету внутрішніх справ про визнання протиправними та скасування наказів в частині, поновлення на службі та навчанні,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Донецького державного університету внутрішніх справ (далі відповідач), в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Донецького державного університету внутрішніх справ від 29.08.2022 року № 84 Про застосування дисциплінарного стягнення за фактом порушення службової дисципліни рядовим поліції ОСОБА_2 в частині накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Донецького державного університету внутрішніх справ від 29.08.2022 року № 418 о/с в частині звільнення рядового поліції ОСОБА_1 (0185403), курсанта навчального взводу №304/20-(ПД)-Б факультету №2, відрахування з університету;

- поновити його на службі в поліції та навчанні в Донецькому державному університеті внутрішніх справ зі званням рядового поліції.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 29 грудня 2022 року відмовлено у задавлені повних вимог.

Позивач, не погодившись із вказаним рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення та прийняти постанову, якою задовольнити позов.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що суд не звернув увагу, що відповідач фактично лише 19.09.2022 відмовив надати копії наказів та ознайомити з висновком службового розслідування.

Також, службове розслідування розпочато на підставі доповідної записки т. в. о. декана факультету №1 КННІ Донецького державного університету внутрішніх справ майора поліції Цуркана О. П., що не передбачено ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Скаржник зазначає, що за результатами проведеного службового розслідування та зібраних матеріалів визнано підтвердженим факт порушення ст. 436-1 Кримінального Кодексу України. Проте, вина позивача у вчиненні кримінального правопорушення не доведена у законному порядку і не встановлена обвинувальним вироком суду, як це визначено статтею 62 Конституції України.

У розумінні Закону України «Про засудження комуністичного та націонал- соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди та їхньої символіки », ч.1 ст. 436-1 КК України публічність використання будь-якої символіки передбачає вчинення цього діяння у відкритий, привселюдний, загальнодоступний спосіб, в присутності не визначеного кола людей застосування, використання забороненого предмета.

Група в месенджері Telegram «Курс 2020» була приватною, для чітко визначеного кола осіб, вона не була у вільному доступі, що виключає публічність використання.

Суд не звернув увагу на матеріали за якими було складено висновок службового розслідування, адже на фото відсутній однострій Донецького державного університету внутрішніх справ на позивачі, голова розміщена над польовою формою солдата ЗСУ, на позивачі відсутня символіка комуністичного тоталітарного режиму - символіка, символіка націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режиму у відповідності до положень п. 4, 5 ст. 1 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди та їхньої символіки».

Скаржника вважає висновки Дисциплінарної комісії є передчасними, службова характеристика складена упереджено, позивач прикладав зусилля для отримання та поліпшення професійних знань та вмінь, відповідачем не враховано сумлінне ставлення до служби.

Суд першої інстанції не звернув увагу, що Дисциплінарною комісією під час визначення виду стягнення не враховано належним чином характер проступку, особу правопорушника, ступінь вини, обставини що пом`якшують відповідальність попередню поведінку поліцейського, не враховано обставини що пом`якшують відповідальність поліцейського зокрема - усвідомлення та визнання своєї провини, вжиття заходів щодо запобігання, відвернення усунення негативних наслідків у вигляді видалення фотографії.

Від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому просив залишити її без задоволення, а рішення суду без змін.

В обґрунтування зазначено зокрема, що відповідно до ч. 2 ст. 18 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VHI та п. 2 розд. IV наказу МВС України від 07.11.2018 № 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи, ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів.

Вказані права були повністю забезпечені ОСОБА_1 під час проведення службового розслідування, але ніяких звернень від нього щодо отримання або ознайомлення з матеріалами розслідування не надходило.

Вимогами та положеннями зазначених нормативно-правових актів не передбачено вручення або надання поліцейському (або особі, яка надає правничу допомогу) висновку службового розслідування після закінчення його проведення. Незважаючи на вказане, університетом було вжито відповідних заходів щодо ознайомлення ОСОБА_1 під особистий підпис з висновком службового розслідування.

Таким чином, університетом відповідно до вимог та положень діючого законодавства України в повному обсязі забезпечено реалізацію і дотримання прав поліцейського ( ОСОБА_1 ) під час проведення службового розслідування.

На підставі викладеного, з урахуванням вимог Закону України «Про захист персональних даних», листом №3аз від 19,09.2022 надано відповідну інформацію на адвокатський запит адвоката Кіщак А, та надіслано витяг з наказу ДонДУВС від 29.08.2022 № 84 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».

Також, згідно до Класифікатору управлінської документації (НК 010:2021). затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 12.03.2021 №526, доповідна записка (код за класифікатором 0101028) - це документ з організації діяльності юридичної особи, який відповідним чином створюється та реєструється.

Доповідна записка т.в.о. декана факультету №1 КННІ Донецького державного університету внутрішніх справ майора поліції Цуркана О.ГІ. «Про виявлення факту використання нацистської символіки перемінним: складом факультету.№ 1 КННІ ДонДУВС» від 08.08.2022 - це письмове викладення інформації про безпосереднє виявлення ним як посадовою особою порушення, яке має ознаки дисциплінарного проступку. Тобто, службове розслідування за вказаним фактом призначено за підстав та у порядку, передбачених законодавством України.

Відповідач зазначає, що є хибним твердження позивача щодо визнання судом першої інстанції за результатами проведеного службового розслідування та зібраних матеріалів підтвердженим факт порушення ст.436-1 Кримінального Кодексу України.

Фотоматеріалами, які надані відповідачем до суду першої інстанції підтверджується використання на особистих світлинах ОСОБА_1 однострій Донецького державного університету внутрішніх справ разом з комуфляжем і нацистською символікою- головним убором армії нацистської Німеччини, одягнутий на голову курсанта ОСОБА_1 . Зазначене фото було у вільному доступі в месенджері Telegram «Курс 2020».

Також, враховуючи: те, що відповідно до пункту б статті 19 Дисциплінарного статуту репутаційні збитки для поліцейського є обтяжуючою обставиною при застосуванні дисциплінарного стягнення, до ОСОБА_1 було застосовано стягнення у вигляді звільнення.

Крім того, відповідно до абзацу 4 пункту 2.1 Положення про порядок відрахування, переривання навчання, поновлення і переведення курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів МВС, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.09.2009 №381, курсант (слухач) може бути відрахований з закладу вищої освіти за одноразове грубе порушення навчальної (службової) дисципліни, правил внутрішнього розпорядку закладу вищої освіти.

Відповідно до частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Суд, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, встановив наступне.

ОСОБА_1 , з 01.09.2020 по 01.09.2022 проходив службу в Національній поліції України, а саме в Донецькому державному університеті внутрішніх справ (до 12.04.2021 року Донецький юридичний інститут МВС України) курсантом в званні рядового поліції (підтверджується в тому числі записами №1 та №2 в його трудовій книжці НОМЕР_1 ).

Наказом ректора Донецького юридичного інституту МВС України від 19.08.2020 № 287 о/с ОСОБА_1 з 01.09.2020 зараховано курсантом факультету № 1 першого курсу денної форми здобуття освіти за спеціальністю 262 Правоохоронна діяльність за кошти державного бюджету (для здобуття освітнього ступеня бакалавр).

Наказом ректора Донецького юридичного інституту МВС України від 01.09.2020 № 346 о/с його з 01.09.2020 року прийнято на службу в поліції осіб з числа цивільної молоді, присвоївши первинне спеціальне звання молодшого складу рядовий поліції, закріпивши на ним спеціальні жетони з індивідуальними номерами: факультет №1 (0185403).

Наказом ректора Донецького юридичного інституту МВС України від 26.03.2021 № 159 о/с (у зв`язку з організаційно-штатними змінами) позивача переведено з факультету № 1 на факультет №2 цього інституту для продовження навчання за спеціальністю 262 Правоохоронна діяльність.

Наказом ректора Донецького юридичного інституту МВС України від 29.03.2021 № 188 місцем провадження освітньої діяльності для окремих курсантських підрозділів факультету № 2 вказаного інституту (у тому числі того підрозділу, до складу якого входив ОСОБА_1 ), визначено м. Кривий Ріг Дніпропетровської обл., а курсантів цих підрозділів передано в оперативне підпорядкування керівництва Криворізького навчального наукового інституту (далі КННІ) Донецького юридичного інституту МВС України.

Наказом МВС України від 12.04.2021 № 260 Донецький юридичний інститут МВС України перейменовано в Донецький державний університет внутрішніх справ.

Відповідно до довідки від 08.12.2022 №696, що складена відповідачем, та доданих до неї наказів, наказом МВС України від 12.04.2021 № 260 Донецький юридичний інститут МВС України перейменовано на Донецький державний університет внутрішніх справ; його юридичною та фактичною адресою залишився м. Маріуполь Донецької обл. Внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України 25.02.2022 університет тимчасово передислоковано до м. Кривий Ріг Дніпропетровської обл. та розмішено на базі одного з його навчальних підрозділів, а саме на базі КННІ Донецького державного університету внутрішніх справ. Відповідно до наказу МВС України від 17.06.2022 року № 365 університет тимчасово передислоковано до м. Кропивницького Кіровоградської обл. Таким чином, під час перебування на посаді курсанта факультету № 2 Донецького державного університету внутрішніх справ (дислокованого у м. Маріуполі Донецької обл., а згодом - у м. Кронивницькому Кіровоградської обл.), ОСОБА_1 перебував в оперативному підпорядкуванні керівництва КННІ Донецького державного університету внутрішніх справ та, фактично, як курсант навчався на базі одного з навчальних підрозділів КННІ Донецького державного університету внутрішніх справ, а саме на факультеті № 1 КННІ Донецького державного університету внутрішніх справ у м. Кривому Розі Дніпропетровської обл. до дати відрахування з навчання 01.09.2022.

08.08.2022 на ім`я проректора Донецького державного університету внутрішніх справ - директора КННІ Донецького державного університету внутрішніх справ надійшла доповідна записка т.в.о. декана факультету №1 КННІ Донецького державного університету внутрішніх справ майора поліції ОСОБА_3 Про виявлення факту використання нацистської символіки перемінним особовим складом факультету № 1 КННІ ДонДУВС від 08.08.2022 (вх. №495), в якій повідомлялося, що 08.08.2022 провідним фахівцем факультету № 1 КННІ Донецького державного університету внутрішніх справ майором поліції ОСОБА_4 виявлений факт використання нацистської символіки курсантом 3-го курсу рядовим поліції ОСОБА_1 . Так, під час вивчення інтернет-месенджера Telegram, зокрема створеної для інформування курсантів 3-го курсу 2020 року набору групи Курс 2020, встановлено, що на Avatar (обличчя користувача на форумі, сайті, тощо) курсанта навчального взводу 304/20-(ПД)-Бп рядового поліції ОСОБА_1 шляхом фотошопу на особистих світлинах ОСОБА_1 використаний однострій Донецького державного університету внутрішніх справ разом з камуфляжем і нацистською символікою - головний убір армії нацистської Німеччини, одягнутий на голову курсанта ОСОБА_1 , та гасла (на російській мові): Фюррер гордился ими, 2-я мотострелковая дивизия встречает союзников на побережьи Нормандии. Нацистська символіка - прапори, значки, атрибути уніформи, свастика, вітання, що є відтворенням відповідної символіки, які використовувалися фашистською партією Італії та нацистською партією Німеччини. Відповідно до інтернет-ресурсу Вікіпедія, 2-га гвардійська мотострілецька Таманська ордену Жовтневої революції Червонопрапорна ордену Суворова дивізія ім. М.І. Калініна це з`єднання мотострілецьких військ Сухопутних сил Росії у складі 1-ої гвардійської танкової армії Західного військового округу; розміщена у селищі Калінінець Наро-Фомінського району Московської області. Дивізія вела бойові дії у Другій чеченській кампанії. У 2022 році частини дивізії брали участь у повномасштабному вторгненні Росії до України, де вели бої під Харковом.

Наказом ректора Донецького державного університету внутрішніх справ від 09.08.2022 № 322 за даним фактом призначено службове розслідування, для чого утворено відповідну дисциплінарну комісію.

11.08.2022 позивачем надані письмові пояснення, в яких він зазначав, що отримав зауваження від т.в.о. декана факультету №1 КННІ Донецького державного університету внутрішніх справ майора поліції ОСОБА_3 за неналежну фотографію в соціальній мережі Telegram, на якій його обличчя було прифотошоплене до солдату ОСОБА_5 ; свою провину в цьому визнає.

За результатами проведеного службового розслідування та зібраних матеріалів, в тому числі фотоматеріалів, складено висновок службового розслідування від 29.08.2022 № 3181, яким, зокрема визнано підтвердженим факт порушення курсантом 3-го курсу факультету № 1 КННІ Донецького державного університету внутрішніх справ (в оперативному підпорядкуванні якого перебував позивач) рядовим поліції ОСОБА_1 вимог і положень Законів України Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки, Про Національну поліцію, Про вищу освіту, наказу МВС України від 14.02.2008 року № 62 Про затвердження положення про вищі навчальні заклади МВС, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, ст. 436-1 Кримінального кодексу України Виготовлення, поширення комуністичної, нацистської символіки та пропаганда комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів, а також функціональних обов`язків курсанта Донецького державного університету внутрішніх справ. За порушення вимог і положень вказаних нормативно-правових актів позивача визнано таким, що підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді відрахування з університету та зі служби в поліції відповідно до вимог ст. 13 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України.

29.08.2022 висновок службового розслідування затверджений ректором Донецького державного університету внутрішніх справ.

Наказом ректора Донецького державного університету внутрішніх справ від 29.08.2022 року № 84 за порушення вимог і положень Законів України Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки, Про Національну поліцію, Про вищу освіту, наказу МВС України від 14.02.2008 № 62 Про затвердження положення про вищі навчальні заклади МВС, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, функціональних обов`язків курсанта Донецького державного університету внутрішніх справ (затверджені наказом ректора вказаного університету від 21.04.2022 року № 188), а також враховуючи той факт, що в діях курсанта ОСОБА_1 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 436-1 Кримінального кодексу України Виготовлення, поширення комуністичної, нацистської символіки та пропаганда комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів, керуючись абз. 4 п. 2.1 Положення про порядок відрахування, переривання навчання, поновлення і переведення курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів МВС, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2009 року № 381, зокрема до курсанта 304/20-(ПД)-Бп навчального взводу факультету № 1 КННІ Донецького державного університету внутрішніх справ (в оперативному підпорядкуванні якого перебував позивач) рядового поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді відрахування з Донецького державного університету внутрішніх справ та звільнення з лав Національної поліції України відповідно до вимог ст. 13 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України.

Зміст вказаного наказу в той же день оголошено особовому складу університету (шляхом його зачитування на загальному шикуванні курсантів університету, що відповідачем відображено в довідці від 12.12.2022 № 4891).

Наказом ректора Донецького державного університету внутрішніх справ від 29.08.2022 № 418 о/с Про особовий склад, зокрема рядового поліції ОСОБА_1 ( НОМЕР_2 ), курсанта навчального взводу № 304/20-(ПД)-Б факультету № 2, звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України Про Національну поліцію, відрахувавши з університету з 01.09.2022 року.

Підставою для прийняття вказаного наказу став наказ ректора Донецького державного університету внутрішніх справ від 29.08.2022 № 84.

30.08.2022 о 13 год. до позивача були доведені зміст висновку службового розслідування та наказу від 29.08.2022 № 84, проте від підпису про ознайомлення з ними в присутності відповідних службових осіб (т.в.о. декану факультету №1 КННІ ОСОБА_3 та провідного фахівця цього ж факультету ОСОБА_6 ) він відмовився, що підтверджується відповідним написом вкінці зазначених документів з підписами вказаних осіб.

В той же день службовими особами відповідача складено акт від 30.08.2022 про відмову від ознайомлення позивача з наказом від 29.08.2022 № 84, в якому відображено, що в цей день зміст вказаного наказу було доведено до відома позивача, проте від підпису про ознайомлення з ним він відмовився.

31.08.2022 позивач поставив на висновку службового розслідування та в наказі від 29.08.2022 № 84 власний напис з підписом про ознайомлення з ними.

31.08.2022 позивач також отримав копію наказу від 29.08.2022 № 418 о/с, що підтверджується особистим підписом позивача на цьому наказі.

Станом на 10.11.2022 звернення позивача за реєстраційними журналами інв. №17 (журнал обліку вхідних документів), №9 (журнал реєстрації пропозицій, заяв і скарг) до відділу документування службової діяльності Донецького державного університету внутрішніх справ та на офіційну пошту університету не надходили, що підтверджується доповідною начальника ВДСД від 10.11.2022 року на ім`я ректора вказаного університету.

Згідно з довідкою від 04.11.2022, що подана відповідачем до суду, за обліковими даними відділу соціально-гуманітарної роботи та моніторингу Донецького державного університету внутрішніх справ до позивача застосовано дисциплінарне стягнення лише наказом від 29.08.2022 № 84; за час навчання в університеті колишній курсант заохочень не мав.

Відповідно до службової характеристики на позивача від 18.08.2022, за час навчання в Донецькому державному університеті внутрішніх справ рядовий поліції ОСОБА_1 зарекомендував себе посередньо; до своїх обов`язків ставився недбало; критику сприймає не правильно, не адекватно, не робить належні висновки; в нього не вистачає професійних знань при виконанні своїх обов`язків; має низьку професійну підготовку, що часто призводить до зриву виконання поставлених завдань; допускає невпевненість під час практичного застосування вимог керівних документів; безініціативний, не приймає участі у громадському житті факультету та університету; чинних дисциплінарних стягнень не має.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та фактам, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VІІІ).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №580-VІІІ поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону №580-VІІІ поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За змістом частини 1 статті 59 Закону №580-VІІІ служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Стаття 18 Закону передбачає, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

У силу положень частини 1 статті 64 Закону №580-VІІІ особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 19 Закону №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За нормами пункту 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VIIІ.

Положеннями ст. 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За змістом ч.1, п. п. 1, 6-7, 11, 12 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення.

З аналізу вищевказаних положень Дисциплінарного статуту слідує, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків (ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Так, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

За ч. 4 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до курсантів (слухачів), які проходять навчання у вищих навчальних закладах із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, крім видів дисциплінарних стягнень, визначених цією статтею, застосовується дисциплінарне стягнення у виді призначення поза чергою в наряд - до п`яти нарядів.

Отже, до курсантів крім видів дисциплінарних стягнень, визначених ч. 3 ст. 13 статуту може застосовуватись також стягнення у виді призначення поза чергою в наряд - до п`яти нарядів.

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з ч. 1, ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до ч. 1, ч. 11 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

На виконання вимог Дисциплінарного статуту наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок).

Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно п. 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1-4 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

При цьому, указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022. Воєнний стан наразі триває.

Стаття 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначає порядок проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.

Так вказаною нормою передбачено, зокрема, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії .

Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.

Стаття 27 Дисциплінарного статуту визначає порядок відібрання пояснень під час проведення службового розслідування у період дії воєнного стану.

За положенням вказаної норми, зокрема, під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.

За наявної можливості надсилання виклику поштовим зв`язком здійснюється рекомендованим листом на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше однієї доби для прибуття за вказаною у виклику адресою.

Виклик, який надіслано поштовим зв`язком, вважається таким, що отриманий поліцейським, на четвертий календарний день з дня його відправлення.

Виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення.

Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.

Від поліцейського, стосовно якого є підтвердні дані про самовільне залишення ним місця несення служби, виїзд до інших регіонів країни чи за кордон, пояснення не відбираються, поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Щодо посилання скаржника на відсутність підстав для призначення службового розслідування , суд зазначає наступне.

За положенням ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та п. 1 розділу ІІ Порядку №893 підставою для призначення службового розслідування є зокрема заяви, повідомлення посадових осіб, інших поліцейських, про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно до Класифікатору управлінської документації (НК 010:2021). затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 12.03.2021 №526, доповідна записка (код за класифікатором 0101028) - це документ з організації діяльності юридичної особи, який відповідним чином створюється та реєструється.

Отже, доповідна записка т.в.о. декана факультету про виявлення факту використання нацистської символіки перемінним складом факультету, у розумінні законодавства, є визначеною підставою для призначення службового розслідування.

Таким чином, службове розслідування за вказаним фактом призначено за підстав та у порядку, передбачених законодавством України.

Також, суд враховує, що у період воєнного стану службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження. Під час якого уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

Згідно з ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

За статтею 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

За змістом п. 1, 2, 9 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Відповідно до п. 1 розділу VIІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Дисциплінарного статуту.

При цьому, стаття 29 Дисциплінарного статуту визначає особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, стаття 30 особливості доведення до поліцейського наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Так приписами вказаних норм визначено, зокрема, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

У разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.

У разі встановлення поважних причин відсутності поліцейського до наказу по особовому складу, яким виконується застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції, вносяться зміни щодо дати його виконання.

Суд зазначає, що згідно висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 7.03.2019р. (справа за №819/736/18), в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Судова колегія зазначає, що вчинення позивачем дій, за які передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.

Притягнення до різних видів юридичної відповідальності передбачає виконання/дотримання відмінних і самостійних (окремих) процедур, які передують ухваленню рішення що накладення певного виду стягнення.

Зокрема, питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Таким чином, за вимогами вищезазначених норм, при проведенні службового розслідування посадові особи повинні дотримуватися вимог законодавства, а висновки службового розслідування мають ґрунтуватись на фактичних обставинах, підтверджуватись належними доказами та не можуть ґрунтуватись на припущеннях.

При цьому, суд зазначає, що висновок службового розслідування лише фіксує певні обставини та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій. Висновок службового розслідування, не породжує певних правових наслідків, його результати не мають обов`язкового характеру для позивача, а є лише передумовою для прийняття уповноваженим суб`єктом відповідного рішення. Висновок службового розслідування не є документом, який містить норми права загальної або індивідуальної дії. Він не може створювати нових правових норм, доповнювати чи змінювати чинне законодавство та не має обов`язкового характеру для суб`єкта по відношенню, до якого він винесений.

При цьому, повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи є виключними повноваженнями відповідного керівника, який реалізуючи такі повноваження приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Судом в межах розгляду цієї справи надана правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а не питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення адміністративного правопорушення.

Суд зазначає, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року № 1179, відповідно до статті 37 Закону України "Про запобігання корупції", Закону України "Про Національну поліцію", з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України, затверджені Правила етичної поведінки поліцейських.

У відповідності до п.1 розділу II «Правил етичної поведінки поліцейських», затверджених наказом МВС України №1179 від 9.11.2016р., під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно пункту 5 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України Про Національну поліцію, інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.

Відповідно до абзаців 1, 2, 5, 7, 8, 10 пункту 1 розділу II Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно- правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати: контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Відповідно до пункту 2 розділу II Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено, зокрема: використовувати будь-які предмети, на яких зображена символіка політичних партій, та провадити політичну діяльність, висловлювати особисте ставлення до діяльності політичних партій під час виконання службових повноважень, а також використовувати службові повноваження в політичних або особистих цілях; знімати з однострою чи приховувати нагрудний знак (жетон), а також будь-яким іншим чином перешкоджати прочитанню інформації на ньому або фіксуванню за допомогою технічних засобів, крім випадків, коли поліцейський виконує службові обов`язки в режимі секретності в установленому законодавством України порядку.

Наказом ректора Донецького юридичного інституту МВС України від 13.04.2021 року №110 затверджено Регламент поведінки атестованих осіб перемінного складу денної форми навчання Донецького юридичного інституту МВС України, яким встановлені зобов`язання курсанта, зокрема: 1.2.1. Визнавати пріоритет державних і службових інтересів над особистими у своїй діяльності; 1.2.2. Бути прикладом безумовного дотримання вимог законодавства України та службової дисципліни як у професійній діяльності, так і в особистому житті, залишатися, за будь-яких обставин, відданим інтересам служби; 1.2.6.2. Постійно контролювати свою поведінку, почуття та емоції, уміти передбачати наслідки своїх вчинків та дій; 1.2.7.4. Стверджувати та відстоювати честь та гідність правоохоронця як посадової особи, уповноваженої державою та Українським народом захищати законні права й інтереси громадян. Усіляко сприяти підвищенню авторитету Національної поліції та Донецького державного університету внутрішніх справ; 3.3.2.12. Суворо дотримуватися правил носіння форменого одягу; 3.3.2.18. Не припускати розміщення у соціальних мережах Інтернет фото, відео та інших матеріалів, які своїм змістом дискредитують органи державної влади, компроментують звання працівника поліції, містять політичний характер або пригнічують честь та гідність людини..

Аналогічні положення містяться в функціональних обов`язках курсанта Донецького державного університету внутрішніх справ, що затверджені наказом ректора Донецького державного університету внутрішніх справ від 21.04.2022 року № 118.

Позивач ознайомився та 30.08.2021 року власноручно переписав вказаний Регламент для особової справи, чим підтвердив свої зобов`язання щодо виконання Регламенту власним підписом.

01.07.2022 року проведено інструктаж особового складу 304-го навчального взводу і ознайомлення із Законом України Про заборону пропаганди російського нацистського тоталітарного режиму, збройної агресії Російської Федерації як держави-терориста проти України, символіки воєнного вторгнення російського нацистського тоталітарного режиму в Україну, про що складено відомість, в якій розписався, зокрема позивач.

Аналіз вище наведених нормативно-правових актів свідчить про обов`язок неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги.

У своїй практиці Верховний Суд, аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, неодноразово висновував, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, курсанта, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Невиконання чи неналежне виконання дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Так, за правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21 версеня 2018 року у справі № 824/227/17-а, від 08 серпня 2019 року у справі № 824/1015/16-а у подібних правовідносинах, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугувала використання позивачем, який проходив службу в поліції, нацистську символіку та гасла , розміщуючи у соціальних мережах Інтернет відповідні фото, що дискредитує органи державної влади, підриває авторитет курсанта та працівника Національної поліції і є несумісним зі службою в поліції.

Вказані обставини підтверджені відповідними доказами, у тому числі фотознімками месенджера, письмовими поясненнями позивача.

Колегія суддів зазначає, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, курсанта, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку.

Обов`язок поліцейського (курсанта) полягає у тому, щоб неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги, поважати і не порушувати прав і свобод людини та дотримуватися службової дисципліни.

Отже, суд дійшов висновку, що висновок службового розслідування про порушення позивачем службової дисципліни, є обґрунтованим.

Колегія суддів зазначає, що процесуальний обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого наказу про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності відповідно до положень діючого процесуального законодавства покладено на відповідача як на суб`єкта владних повноважень.

Матеріалами службового розслідування, наявними в матеріалах справи, підтверджено факт порушення позивачем службової дисципліни.

Наказ про застосування дисциплінарного стягнення до позивача, як курсанта, прийнятий за висновками службового розслідування, матеріали якого є такими, що беззаперечно свідчать про наявність у позивача вини у вчиненні проступку, за яке він притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, відповідачем обґрунтовано, правомірно та пропорційним застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, оскільки під час проведення службового розслідування інформація щодо можливих порушень службової дисципліни знайшла своє підтвердження.

Щодо посилання скаржника на те, що за результатами проведеного службового розслідування та зібраних матеріалів визнано підтвердженим факт порушення ним ст. 436-1 Кримінального Кодексу України, проте, вина позивача у вчиненні кримінального правопорушення не доведена у законному порядку і не встановлена обвинувальним вироком суду, як це визначено статтею 62 Конституції України, суд зазначає, що службовим розслідуванням та судом не підтверджувався факт скоєння позивачем кримінального правопорушення передбаченого ст. 436-1 ККУ, а встановлювалась наявність складу дисциплінарного проступку.

Верховний Суд у постанові від 10 липня 2019 року у справі № 802/1150/17-а звернув увагу на те, що вчинення поліцейським діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави для звільнення зі службі в поліції, як притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, не слід ототожнювати із підставами для притягненням до дисциплінарної відповідальності. Щодо останньої, то види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, установлені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Отже, звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби не пов`язано із кримінально-правовою, цивільно-правовою чи адміністративно-правовою кваліфікацією тих самих діянь, які водночас стали підставою для ініціювання службового розслідування.

Вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях, що і було встановлено у цій справі.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 19 травня 2022 року у справі № 480/4079/18, від 22 вересня 2022 року у справі №420/4977/20.

Щодо посилання скаржника на те, що дисциплінарне стягнення є не співмірним, суд зазначає наступне.

У контексті обставин цієї справи, суд ураховує, що обраний вид дисциплінарного стягнення є найсуворішим, однак вчинення позивачем проступку суд обґрунтовано оцінив в аспекті співмірності обраного відповідачем виду дисциплінарного стягнення до тяжкості вчиненого позивачем дисциплінарного проступку.

Ураховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивачем у період дії воєнного стану вчинене діяння є несумісним з його посадою, оскільки він скоїв проступок який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, тому застосовуючи найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг правильно встановлені обставини справи, судове рішення є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для їх задоволення та скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 29 грудня 2022 р. у справі № 200/4498/22 - залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 29 грудня 2022 р. у справі № 200/4498/22 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та не підлягає касаційному оскарженню до Верховного Суду, крім випадків, встановлених п.2 ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст складений та підписаний колегією суддів 24 січня 2024 року.

Суддя-доповідач Е.Г. Казначеєв

Судді І.В. Геращенко

А.А. Блохін