Справа № 480/13539/23
Суддя: С.В. Воловик
Дата ухвалення: 2024-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду в частині позовних вимог
У С Т А Н О В И В:
Позивач, Приватне підприємство "Гольфстрім" звернулось до суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Сумській області, Державної податкової служби України, в якій просить суд:
Ухвалою суду від 16 січня 2024 року вказана позовна заява була залишена без руху в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДФС у Сумській області № 9141366/31788156 від 06 липня 2023 року, у зв`язку з чим позивачу був наданий строк для усунення недоліків позовної заяви та повідомлено про необхідність подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав пропуску строку звернення до суду та надати докази поважності причин його пропуску протягом десяти днів з дня вручення йому копії ухвали.
В подальшому, позивачем до канцелярії суду подано заяву про поновлення пропущеного процесуального строку звернення до суду, мотивовану тим, що спірні правовідносини виникли під час дії режиму воєнного стану введеного Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року, а також великою кількістю письмових доказів (позивачем зібрано, систематизовано та додано до позовної заяви більше 100 письмових доказів), при цьому, комунікація з адвокатом, який готував позовну заяву була ускладнена великою кількістю повітряних тривог в м. Суми під час яких працівники бухгалтерії підприємства, перебуваючи в укритті, були позбавлені можливості здійснювати підготовку та обробку письмових доказів та передачу їх адвокату, що перешкоджало можливості підготувати документи до суду та є поважними причинами пропуску такого строку.
Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд не може погодитись з указаними доводами представника Приватного підприємства "Гольфстрім" про звернення до суду у межах встановленого строку, з огляду на таке.
Згідно з частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до частини третьої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Частиною четвертою цієї статті встановлено, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
За змістом частини третьої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.
Статтею 56 Податкового кодексу України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 цієї статті рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.
Пунктом 56.18 цієї статті визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.
Відповідно до пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.
Водночас пунктом 56.19 статті 56 ПК України, за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору, яким вважається адміністративне оскарження відповідного рішення контролюючого органу, встановлено скорочений строк звернення до суду.
Так, відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України в разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.
а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;
б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.
Отже, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішень податкового органу про включення до переліку ризикових підприємств, про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, визначається частиною першою статті 122 КАС України і становить три місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Як вбачається з матеріалів справи, рішення комісії Головного управління ДПС у Сумській області від 06.07.2023 №9141366/31788156 про відмову в реєстрації податкової накладної №2 від 08.12.2022 оскаржено платником податків до Державної податкової служби України.
Відповідно до ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Обґрунтовуючи заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з позовною заявою, позивач зазначив, що спірні правовідносини виникли під час дії режиму воєнного стану введеного Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року, а також великою кількістю письмових доказів (позивачем зібрано, систематизовано та додано до позовної заяви більше 100 письмових доказів), при цьому, комунікація з адвокатом, який готував позовну заяву була ускладнена великою кількістю повітряних тривог в м. Суми під час яких працівники бухгалтерії підприємства, перебуваючи в укритті, були позбавлені можливості здійснювати підготовку та обробку письмових доказів та передачу їх адвокату, що перешкоджало можливості підготувати документи до суду.
Суд зазначає, що Верховний суд неодноразово наголошував, що питання поновлення строку звернення до суду у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. При цьому, сам лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на позивача.
Однак, позивачем ніяким чином не обґрунтовано, як запровадження воєнного стану в Україні вплинуло на пропуск строку на звернення до суду з даною позовною заявою.
Окремо суд зазначає, що Укази президента України та інші пов`язані із процедурою запровадження та дії в Україні воєнного стану нормативно-правові акти не є безумовними доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду. В свою чергу про поважність причин пропуску можуть свідчити докази, які підтверджують об`єктивну неможливість чи явну ускладненість звернення до суду для позивача, зокрема, накази про зупинення господарської діяльності підприємства, правові акти на підтвердження змін у штаті працівників, докази передислокації підприємства тощо, а також надані разом з такими доказами пояснення.
Разом з тим, посилання позивача на довготривалі повітряні тривоги, перебування працівників бухгалтерії підприємства в укритті та велика кількість письмових доказів не можуть бути основною та поважною причиною для поновлення строку звернення до суду, оскільки довготривалі повітряні тривоги не мають постійного та довготривалого характеру. Більш того, тривоги оголошуються у різних регіонах України, та не носять постійного, безперервного характеру, що свідчить про роботу органів державної влади, судів, відділень Укрпошти, та можливість позивача звернутись до суду в строк, встановлений нормами чинного законодавства.
Крім того, неналежна організація процесу щодо звернення з позовною заявою до суду з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів для своєчасного подання позовної заяви є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.
Такий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 10.03.2023 у справі №540/1285/22.
Суд наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.
При цьому, доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, представником позивача суду не наведено.
А відтак, суд зазначає, що доводи викладені представником позивача у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду щодо поновлення строку звернення до суду з даною позовною заявою, є безпідставними. В даному випадку позивачем було пропущено тримісячний строк звернення до суду в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДФС у Сумській області № 9141366/31788156 від 06 липня 2023 року, при цьому належних доказів поважності причин пропуску такого строку позивачем суду не надано.
За вказаних обставин, суд не знайшов підстав для задоволення заяви представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду.
Відповідно до ч. 3 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
За таких обставин, позовна заява в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДФС у Сумській області № 9141366/31788156 від 06 липня 2023 року, підлягає залишенню без розгляду.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 293, 295 КАС України, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву Приватного підприємства "Гольфстрім" до Головного управління ДПС у Сумській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДФС у Сумській області № 9141366/31788156 від 06 липня 2023 року - залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня складення ухвали.

Суддя С.В. Воловик