Справа № 320/2156/24
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2024-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 січня 2024 року м. Київ № 320/2156/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши у порядку письмового провадження заяву про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про зобов`язання вчинити дії

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про зобов`язання:

- Державну інспекцію архітектури та містобудування України (місцезнаходження: 01133, М. Київ, бульвар Лесі Українки, 26; код ЕДРПОУ: 44245840) провести на підставі звернень адвоката Соболь Юлії Павлівни (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю N 000748 від 03.05.2017) перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт щодо об?єкта будівництва у селі Крюківщина Бучанського району Київської області (житловий комплекс « ІНФОРМАЦІЯ_1 », який будується на земельних ділянках площею 1,77 га в межах Детального плану території, затвердженого рішенням Вишневої міської ради від 09.06.2022 N 1-01/XVII8-11, (власник земельної ділянки ОСОБА_2 (рнокпп НОМЕР_1 ), замовник будівництва ТОВ «Аура Білдінг» (45265941), інших суб?єктів містобудування) щодо здійснення будівництва на земельних ділянках: к.н. :02:002:0544 к.н. :02:002:0543 к.н. :02:002:0525 к.н. :02:002:0521 к.н. :02:002:0526 к.н. :02:002:0546 к.н. :02:002:0507 к.н. :02:002:0508 к.н. :02:002:0523 к.н. :02:002:0545 к.н. :02:002:0524 к.н. :02:002:0505 к.н. :02:002:0547 к.н. :02:002:0510 к.н. :02:002:0509, за результатами якої прийняти відповідні рішення у межах наданих повноважень;

- Державну інспекцію архітектури та містобудування України (місцезнаходження: 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26; ) провести на підставі звернення адвоката Соболь Юлії Павлівни (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю N000748 від 03.05.2017) здійснити заходи державного нагляду щодо законності рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих Управлінням містобудування та архітектури Вишневої міської ради Бучанського району Київської області (Адреса: 08132, Київська обл., Бучанський р-н, м. Вишневе, вул. Святошинська, буд. 29, ) відносно виданих містобудівних умов та обмеженнь щодо об?єктів будівництва у селі Крюківщина Бучанського району Київської області (житловий комплекс « ІНФОРМАЦІЯ_1 », який будується на земельних ділянках площею 1,77 га в межах Детального плану території, затвердженого рішенням Вишневої міської ради від 09.06.2022 N? 1-01/XVII8-11, (власник земельної ділянки ОСОБА_2 (рнокпп НОМЕР_1 ), замовник будівництва ТОВ «Аура Білдінг» (45265941)

Відповідно до пунктів 3, 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

За загальним правилом, під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем, із визначених у частині 1 статті 5 КАС України, способи захисту своїх порушених прав, свобод чи інтересів. Позовні вимоги повинні формулюватися позивачем максимально чітко і зрозуміло.

Суд зауважує, що адміністративний позов завжди має індивідуальний характер і спрямований на захист конкретних прав, свобод чи інтересів особи в її особистих правовідносинах з певним суб`єктом владних повноважень.

Тому позовна заява має містити конкретизовані відомості про суб`єкта владних повноважень, який порушив права позивача, вказувати на суб`єктивне право, що підлягає захисту та яке порушив відповідач, обставини чи факти (події життя), з якими позивач пов`язує порушення свого суб`єктивного права та які утворюють привід для звернення до суду, а також містити конкретні вимоги до відповідача, які суд має застосувати з метою захисту порушеного права.

Суд зазначає, що адміністративне судочинство здійснюється з метою захисту конкретного порушеного суб`єктивного права, що належить особі, тому зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло.

Проте, позивачем у прохальній частині позовної заяви не зазначено, які конкретно дії чи бездіяльність суд повинен визнати протиправними.

У позовній заяві позивач зазначив вимогу про зобов`язання відповідача провести перевірку. При цьому позивач не оскаржує отриману відмову відповідача або його бездіяльність, яка пов`язана з відмовою провести такі заходи, що відповідно унеможливлює вирішити судом питання щодо дотримання позивачем строку на звернення до суду та наявності порушеного права відповідачем.

Вимога до особи, яка звернулась до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів навести конкретні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень обумовлена необхідністю здійснення судом під час розгляду справи по суті перевірки оскаржуваних рішень (дій, бездіяльності) на предмет їх відповідності критеріям, визначеним у частині третій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Крім того, слід враховувати передбачений статтею 11 Кодексу адміністративного судочинства України принцип, за яким розгляд і вирішення справи в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними до суду своїх доказів і в доведенні перед судом їхньої переконливості. Тобто позивач повинен на підтвердження підстав позову подати докази, які підтверджують кожну обставину як складову предмету та змісту доказування.

З огляду на зазначене, суд вважає, що сформульована позивачем позовна вимога не відповідає положенням частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв`язку з чим суд, враховуючи положення статті 169 КАС України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та встановити строк для усунення недоліків позовної заяви.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, вказані недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом подання до суду позовної заяви оформленої відповідно до статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме, вказати у позовній заяві зміст позовних вимог відповідно до положень статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, а також надати примірник позовної заяви для відповідача.

Також суд звертає увагу на те, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання. Недоліки можуть стосуватися як позовної заяви (змісту та форми), так і порядку її подання. При цьому, оцінка позовної заяви та констатація недоліків у ній є суб`єктивною.

Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», №35787/03, п. 29).

При цьому, ЄСПЛ провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Натомість надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Kutic v. Croatia», заява №48778/99, пункт 25).

Ураховуючи викладене суд дійшов висновку що неконкретизація позовних вимог у цій частині унеможливлює вирішити судом питання щодо дотримання позивачем строку на звернення до суду.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Позивачеві у п`ятиденний строк з дня одержання ухвали усунути наведені у ній недоліки у вказаний у ній спосіб.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Панченко Н.Д.