Справа № 580/233/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 січня 2024 року Справа № 580/233/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи № 580/233/24 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18001, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

04.01.2024 вх.794/24 ОСОБА_1 (представник позивача - адвокат Єрьоміна В.А. згідно ордеру серії АН № 1278326) у позовній заяві просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо зменшення основного розміру пенсії за вислугу років ОСОБА_1 з 80% відповідних сум грошового забезпечення до 70% під час її перерахунку на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 та проведення перерахунку з 01.04.2019 на підставі довідки станом на 05.03.2019 про розмір грошового забезпечення Черкаського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки 25.08.2021 № ФР44811 з основним розміром 70%;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити з 01 січня 2018 року перерахунок та виплату пенсії за вислугу років ОСОБА_1 в розмірі 80% відповідних сум грошового забезпечення та з 01.04.2019 на підставі довідки станом на 05.03.2019 про розмір грошового забезпечення Черкаського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від 25.08.2021 № ФР44811 у розмірі 80% грошового забезпечення, та здійснити виплату пенсії із урахуванням раніше виплачених сум.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов поданий без додержання вимог, встановлених ст.161 КАС України.

Ухвалою суду від 08.01.2024 позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків, шляхом зокрема надання клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами на підтвердження причин поважності пропуску строку.

Копію ухвали суду від 08.01.2024 скеровано представнику позивача адвокату Єрьоміній В.А. та доставлена через підсистему «Електронний суд» в електронний кабінет 09.01.2024 (довідка про доставку електронного листа від 09.01.2024).

16.01.2024 вх. 2819/24 представник позивача надала до суду заяву з додатком позовної заяви в новій редакції. Представник позивача зокрема просить: зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити з 01 січня 2018 року перерахунок та виплату пенсії за вислугу років ОСОБА_1 в розмірі 80%, проте обгрунтованого клопотання щодо поважності причин строку звернення до суду в цій частині не надає.

Згідно із ч.1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини другої якої, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24.02.2021 у справі № 800/30/17).

Скаржнику недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; під час звернення до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду.

Триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Поновленню належать лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

На обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначає, що про порушення відповідачем своїх прав дізнався після перерахунку пенсії на підставі рішення суду.

Пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

З дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а дійшла висновку, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/ несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 № 340/1019/19).

Отримання ж позивачем листа відповідача від 20.09.2023 у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права щодо здійснення перерахунку та виплати пенсії із грошового забезпечення 80%, ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо (постанова Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №240/12017/19).

Позивач звернувся до суду із цими позовним вимогами з пропуском шестимісячного строку звернення до суду. Подана представником позивача заява про поновлення строку звернення до суду з цим позовом не містить обгрунтування поважних причин пропуску такого строку, у заяві не наведено обставин, що перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до суду.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущений строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Керуючись ст.2, 5, 9, 121, 123, 169, 241-243, 248, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії. Надати позивачу п`ятиденний строк з дати отримання копії даної ухвали для усунення недоліків.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду, у якій вказати причини пропуску строку, навести обставини і факти поважності, що об`єктивно перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до суду, та надати докази на їх підтвердження.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА