Справа № 200/1060/23
Суддя: Казначеєв Едуард Геннадійович
Дата ухвалення: 2024-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2024 року справа №200/1060/23

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Казначеєва Е.Г., суддів Блохіна А.А. , Сіваченка І.В. , розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 09 серпня 2023 р. у справі № 200/1060/23 (головуючий І інстанції Ушенко С.В.) за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач), звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі відповідач, ДПП), в якому просив суд: визнати незаконним та скасувати наказ від 13.02.2023 № 84 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; визнати незаконним та скасувати наказ від 21.02.2023 № 181 о/с про звільнення зі служби в поліції; поновити на службі в поліції на посаді старшого інспектора відділення забезпечення діяльності батальйону патрульної поліції в містах Краматорськ та Слов`янськ; стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України грошове забезпечення за весь час вимушеного прогулу.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 09 серпня 2023 року відмовлено у задавлені повних вимог.

Позивач, не погодившись із вказаним рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення та прийняти постанову, якою задовольнити позов.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що позивач вважав, що накази ГУ НП в Донецькій області № 84 від 13.02.2023 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та № 181 о/с від 21.02.2023 року про звільнення є незаконними, виданими в порушення вимог чинного законодавства, підлягають скасуванню, а позивач повинен бути поновлений на службі на Національній поліції України, що й стало підставою для звернення до суду з цим позовом.

У наказі про застосування дисциплінарного стягнення вказано, що 02.01.2023 позивач приступив до виконання службових обов`язків, а саме здійснював контроль та облік видачі палива з ознаками алкогольного сп`яніння, що було виявлено ст. інспектором ВМАЗ БПП в м. Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП Вєтровим І. З метою перевірки на стан алкогольного і наркотичного сп`яніння його було доставлено до КНП «Медичний центр з профілактики та лікування залежності міста Краматорська» де він відмовився від обстеження, що підтверджується довідкою лікаря - нарколога ОСОБА_2 .

Так, скаржник зазначає, що 02.01.2023 близько 10 год. 00 хв. на роботі стався конфлікт між ним та ст. інспектором ВМАЗ БПП в м. Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП Вєтровим І., через те, що останньому здалося, що від позивача чутно запах алкоголю, а також мав почервоніння очей та обличчя. Позивач пояснив останньому, що він захворів, вжив сироп від кашлю та з`їв цибулю, для того щоб вийти на роботу. ОСОБА_3 став вимагати, щоб позивач пройшов медичне обстеження на стан алкогольного сп`яніння. ОСОБА_4 не є безпосереднім керівником позивача, не є керівником підрозділу. Він не має права на призначення службового розслідування відносно позивача, а також не має права віддавати останньому накази. Позивач вказав на це ОСОБА_5 , та вимагав надати наказ про призначення службового розслідування відносно нього, в рамках якого позивач зобов`язаний пройти медичне обстеження.

Відповідно вказаних норм ст. інспектор Вєтров І. не мав права віддавати позивачеві жодних наказів, які б останній був зобов`язаний виконати. Це мав зробити або його безпосередній керівник, або начальник БПП у м. Краматорську та Слов`янськ УПП в Д/о ДПП Малиш О. В той же час відповідно до Закону України «Про Дисциплінарного статут НПУ» проведення службових розслідувань у період військового стану здійснюється з особливостями на підставі розділу V.

Скаржник зазначає, що наказ про призначення відносно позивача службового розслідування повинен був мати письмову форму, при наявності вимоги позивача, його зобов`язані були ознайомити із наказом про призначення службового розслідування.

Проте, накази віддавалися позивачеві не вповноваженою особою, останній мав повне право їх не виконувати і не проходити обстеження на стан алкогольного сп`яніння.

Після сперечань з позивачем ст. інспектор ОСОБА_4 викликав двох своїх підлеглих і позивача незаконно було доставлено до КНП «Медичний центр з профілактики та лікування залежності міста Краматорська» для проходження обстеження. Через явну незаконність дій ОСОБА_6 та його некоректну поведінку, позивач відмовився проходити обстеження в його присутності.

Позивач самостійно пройшов обстеження на стан алкогольного та наркотичного сп`яніння у вказаному медичному закладі, про що отримав відповідну довідку № 17 від 02.01.2023 року, відповідно до якої «у гр. ОСОБА_1 ознак сп`яніння не виявлено.

09.02.2023 року позивач письмовим рапортом здійснив доповідь командиру БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП, що 02.01.2023 року він пройшов обстеження на стан наркотичного та алкогольного сп`яніння, яким було встановлено факт відсутності у нього ознак сп`яніння, до якого долучив копію довідки. У цей же день через АТ «Укрпошта» копію цієї ж довідки позивачем було спрямовано до ДПП Національної поліції України.

22.02.2023 року позивачу було вручено копії наказів Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 84 про застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції від 13.02.2023 р. та № 181 о/с від 21.02.2023 року про звільнення його зі служби, а також трудову книжку.

На вимогу позивача ознайомити його з висновком та матеріалами службового розслідування йому було відмовлено.

З тексту наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення № 84 від 13.02.2023 р. виходить, що наказ про «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» № 2 було видано Департаментом патрульної поліції 02.01.2023. Також з цього ж наказу виходить, що службове розслідування проводилося дисциплінарною комісією, а не начальником особисто, отже повинен існувати висновок службового розслідування.

Оскільки позивачу не було достовірно відомо про факт призначення службового розслідування, він не міг своєчасно подати письмове оформлене волевиявлення на ознайомлення з висновком службового розслідування, як і приймати участь у реалізації інших прав поліцейського, які гарантовані йому під час проведення службового розслідування.

Це призвело до того, що позивачем своєчасно не було долучено довідку про відсутність стану будь-якого сп`яніння до матеріалів, і до невірних висновків службового розслідування, а відповідно і до видання незаконних наказів.

Крім того, незрозуміло, коли було закінчене службове розслідування, оскільки воно закінчується складанням висновку.

Також, у період дії воєнного стану, прямо встановлено, що дисциплінарні стягнення застосовуються від менш суворого до більш суворого. Виключення до жодного проступку, як до такого, що потребує застосування одразу такого виду стягнення, як звільнення зі служби, не встановлено. На момент вчинення проступку позивач не мав жодного діючого дисциплінарного стягнення. Позивач вважає, що до нього могло бути застосовано тільки дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Позивач наголошує, що у діючому законодавстві, яке регламентує несення служби співробітником поліції не ототожнюється факт перебування на службі у стані сп`яніння та факт відмови від проходження медичного обстеження. Також не передбачено звільнення зі служби за відмову від проходження медичного обстеження. Дисциплінарним проступком є знаходження на службі у стані сп`яніння. Факт знаходження на службі позивача у стані сп`яніння доведено не було. Навпаки відповідно до довідки КНП «Медичний центр з профілактики та лікування залежності міста Краматорська» позивач був тверезий. Мало місце факт відмови від проходження медичного обстеження. Відповідно ж до тексту наказу № 84 до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби за знаходження на службі у стані сп`яніння. Отже вказаний наказ не відповідає фактичним обставинам. Отже є незаконним, а відповідно і похідний від нього наказ № 181 о/с.

Суд критично відноситься і не приймає до уваги лікарський висновок згідно Довідки № 17 від 02.01.2023, оскільки він зроблений понад п`ять годин після виявлення вчинення наведеного вище дисциплінарного проступку, проте, судом не вказано відповідно до якого нормативного акту, як підставу для не прийняття до уваги Довідки, має значення час проведення медичного огляду (саме понад п`ять годин).

Вважаю, що судом безпідставно взяті до уваги пояснення опитаних поліцейськіх, які 02.01.2023 знаходились на АЗС «PARALLEL» та спілкувались з позивачем і «беззаперечно підтвердили наявність у останнього (явних ознак алкогольного сп`яніння», як доказ, який має перевагу над висновком медичного обстеження згідно Довідки № 17 від 02.01.2023 р., так як такі пояснення не підтверджують факт перебування позивача в стані алкогольного сп`яніння, оскільки містять лише припущення про нібито перебування останнього в нетверезому стані на підставі явно недостатніх ознак, та спростовується відомостями, що містяться у Довідці № 17 від 02.01.2023 р.

Вважає посилання суду першої інстанції на постанови Верховного Суду від 03.06.2020 у справі № 303/5125/17 та від 27.01.2021 у справі № 753/1534/18 необгрунтованими та помилковими, оскільки в обох справах були відсутні висновки медичного огляду, працівники відмовились від його проходження і самостіно також не проходили медичного обстеження.

Від відповідач надійшов відзив в якому просив скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

В обґрунтування зазначено зокрема, що в наказі про застосування дисциплінарного стягнення чітко вказано, що 02.01.2023 ОСОБА_1 приступив до виконання службових обов`язків, а саме здійснював контроль та облік видачі палива, з явними ознаками алкогольного сп`яніння. За фактом виявлення ознак дисциплінарного проступку, старшим інспектором відділення моніторингу та аналітичного забезпечення (далі ВМАЗ) батальйону патрульної поліції в містах Краматорськ та Слов`янськ управління патрульної поліції в Донецькій області Департаменту патрульної поліції (далі БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП) Вєтровим Олександром Олександровичем, з метою перевірки на стан алкогольного і наркотичного сп`яніння, ОСОБА_1 було доставлено до КНП «Медичний центр з профілактики та лікування залежності міста Краматорська», де він відмовився від обстеження, що підтверджується довідкою лікаря - нарколога.

За фактом виявлення явних ознак алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 та його відмови від проходження медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів майором поліції ОСОБА_7 в присутності ОСОБА_8 та ОСОБА_9 складено акт про перебування на службі у нетверезому стані ОСОБА_1 .

Згідно ч.2 ст.29 Дисциплінарного статуту, дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

Відповідно до вимог п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Згідно з п.2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Нетверезий стан поліцейського може бути підтверджено як медичною довідкою (висновком), так і іншими видами доказів, яким дисциплінарна комісія має дати оцінку (пункт 25 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 06.11.1992 року «Про практику розгляду судами трудових спорів»), що і було зроблено. Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного суду від 27.01.2021 по справі № 753/1534/18; від 03.06.2020 по справі № 303/5125/17; від 09.12.2020 по справі № 345/3947/19; від 23.01.2018 по справі № 640/17224/15-ц.

Під час проведення службового розслідування, Департаментом патрульної поліції було достовірно встановлено факт перебування ОСОБА_1 з явними ознаками алкогольного сп`яніння під час виконання службових обов`язків, яке мало місце 02.01.2023.

З пояснень старшого інспектора ВМАЗ БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП капітана поліції Вєтрова Олександра Олександровича, судом було встановлено, що позивач в присутності лікаря нарколога відмовився від проходження медичного освідування на стан алкогольного сп`яніння, про що складено довідку № 1 від 02.01.2023, в якій зазначено про неможливість складення висновку у зв`язку з відмовою ОСОБА_1 від обстеження. Після чого, позивач-апелянт через п`ять годин після виявлення вчинення дисциплінарного проступку, пройшов медичний огляд та отримав Довідку № 17 від 02.01.2023, відповідно до якої він ніби то був тверезий. Відповідач вважає, що суд об`єктивно дав оцінку вказаному, бо висновок не слід приймати як доказ того, що позивач був тверезий, бо з моменту виявлення ознак та до моменту проходження позивачем огляду пройшло більше як 5 (п`ять) годин.

Відповідач вважає, що зазначені дії ОСОБА_1 свідчать про спробу уникнення від відповідальності за перебування на робочому місці в стані алкогольного сп`яніння, оскільки останній, в добровільному порядку, не погодився пройти медичний огляд в медичному закладі та/або за допомогою спеціального технічного приладу, що підтверджує вчинення ним дисциплінарного проступку, порушення службової дисципліни.

Фіксація факту вчинення дисциплінарного проступку, оформлення матеріалів згідно з якими було призначено службове розслідування, процес проведення службового розслідування і на підставі яких матеріалів та законодавчих актів він ґрунтується відображені у висновку від 31.01.2023, який відповідає вимогам зазначеним у Дисциплінарному статуті та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Відповідно до частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Суд, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, встановив наступне.

Позивач до 22 лютого 2023 року проходив службу в органах Національної поліції України, на день звільнення працював на посаді старшого інспектора відділення забезпечення діяльності батальйону патрульної поліції в містах Краматорськ та Слов`янськ.

02.01.2023 старшим інспектором відділення моніторингу та аналітичного забезпечення (далі ВМАЗ) БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП капітаном поліції Вєтровим Олександром Олександровичем подано рапорт від 02.01.2023 №2вн/41/37/1-2023 за фактом виявлення ознак дисциплінарного проступку.

В рапорті зазначено, що під час несення служби наряд патрульної поліції Циклон - 0015 у складі начальника ВМАЗ БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП майора поліції ОСОБА_7 , старшого інспектора ВМАЗ БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП капітана поліції Вєтрова Олександра Олександровича, інспектора взводу № 2 роти № 3 БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 02.01.2023 близько 09:04 в місті Краматорськ по вулиці Ювілейна, будинок 11-А, АЗС PARALLEL, прибули для заправки службового транспортного засобу RENAULT DUSTER з реєстраційним номером НОМЕР_1 (на синьому фоні). Відповідальним з контролю та обліку палива під час заправки службових транспортних засобів на території АЗС PARALLEL за адресою: місто Краматорськ, вулиця Ювілейна, будинок 11-А, був старший інспектор відділення забезпечення діяльності БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП капітан поліції ОСОБА_1 . Під час заповнення роздавальної відомості щодо заправлених службових транспортних засобів капітаном поліції ОСОБА_8 виявлені ознаки алкогольного сп`яніння у капітана поліції ОСОБА_1 , а саме: різка зміна забарвлення шкірного покрову обличчя, запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук. Про вказану подію негайно сповіщено майора поліції ОСОБА_7 , після чого він особисто звернувся до ОСОБА_1 щоб пересвідчитись в наявності ознак алкогольного сп`яніння. Під час особистої розмови наявність ознак алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 підтвердилась, у зв`язку з чим, з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, йому було запропоновано пройти медичний огляд в КНП Медичний центр з профілактики та лікування залежності міста Краматорськ за адресою: м. Краматорськ, вулиця О. Тихого, 7. Капітан поліції ОСОБА_1 погодився пройти такий огляд. Прибувши до медичного центру, капітан поліції ОСОБА_8 , старший лейтенант поліції ОСОБА_9 та капітан поліції ОСОБА_1 зайшли до кабінету лікаря-нарколога ОСОБА_10 , який розпочав заповнення акту огляду на проходження медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів. На питання лікаря-нарколога ОСОБА_10 щодо згоди на добровільне проходження обстеження ОСОБА_1 відповів категоричною відмовою. В подальшому, о 09 год. 55 хв. 02.01.2023, лікар-нарколог ОСОБА_10 склав довідку № 1 КНП Медичний центр з профілактики та лікування залежності міста Краматорськ, в якій зазначив про неможливість складення висновку медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів ОСОБА_1 у зв`язку з відмовою останнього від обстеження.

02.01.2023 на адресу БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП від т.в.о. начальника Донецького управління Департаменту внутрішньої безпеки полковника поліції Владислава Гусака надійшов лист подання (вх. № 4 від 02.01.2023) Про проведення службового розслідування з проханням залучити до проведення службового розслідування старшого оперуповноваженого Донецького управління ДВБ НПУ майора поліції Шляхту Є.І., в якому зазначено, що 02.01.2023 нарядом поліції БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП Циклон 0015 під час перевірки дотримання службової дисципліни поліцейськими на АЗС PARALLEL за адресою: місто Краматорськ, вулиця Ювілейна, будинок 11-А, при спілкуванні з ОСОБА_1 виявлено у нього ознаки алкогольного сп`яніння: різка зміна забарвлення шкірного покрову обличчя, запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук. Працівниками Донецького управління Департаменту внутрішньої безпеки спільно з ОСОБА_7 , з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, було запропоновано ОСОБА_1 пройти медичний огляд в КНП Медичний центр з профілактики та лікування залежності міста Краматорськ. Знаходячись в кабінеті лікаря нарколога, ОСОБА_1 відмовився від проходження обстеження, про що складена довідка № 1.

За фактом виявлення явних ознак алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 та його відмову від проходження медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів майором поліції ОСОБА_7 в присутності ОСОБА_8 та ОСОБА_9 складено акт від 02.01.2023 про перебування ОСОБА_1 на службі у нетверезому стані.

Начальником Департаменту патрульної поліції 02 січня 2023 року видано наказ № 2 Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків щодо капітана поліції ОСОБА_1 за фактом перебування у нетрезвому стані під час несення служби 02.01.2023.

Згідно наказу ДПП Про продовження строку проведення службового розслідування від 16.01.2023 № 104 термін проведення службового розслідування продовжено на 15 календарних днів.

Наказом ДПП від 26.01.2023 № 194 внесені зміни до наказу ДПП від 02.01.2022 № 2 Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків в частині зміни голови дисциплінарної комісії на т.в.о. командира БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП капітана поліції ОСОБА_11 .

За результатами службового розслідування складено Висновок службового розслідування від 31.01.2023, з якого вбачається, що в ході службового розслідування встановлено, що капітаном патрульної поліції ОСОБА_1 порушено вимоги пунктів 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України Про Національну поліцію, пунктів 1, 4 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, абзаців другого та третього пункту першого, абзацу сьомого пункту другого розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, пункту 1.4 розділу І Посадової інструкції старшого інспектора відділення забезпечення діяльності БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП, затвердженої наказом ДПП 15.08.2018 № 3740. Запропоновано відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до старшого інспектора відділення забезпечення діяльності БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП капітана поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 13.02.2023 № 84 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 21.02.2023 № 181 о/с позивача звільнено зі служби в поліції на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та фактам, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VІІІ).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №580-VІІІ поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону №580-VІІІ поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За змістом частини 1 статті 59 Закону №580-VІІІ служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Стаття 18 Закону передбачає, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

У силу положень частини 1 статті 64 Закону №580-VІІІ особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 19 Закону №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За нормами пункту 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VIIІ.

Положеннями ст. 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За змістом ч.1, п. п. 1, 8, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

З аналізу вищевказаних положень Дисциплінарного статуту слідує, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків (ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Так, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з ч. 1, ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до ч. 1, ч. 11 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Згідно з ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

За статтею 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

На виконання вимог Дисциплінарного статуту наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок).

Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно п. 1, 2 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних, зокрема, про: перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;

Відповідно до п. 1-4 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

За змістом п. 1, 2, 9 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Відповідно до п. 1 розділу VIІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Дисциплінарного статуту.

При цьому, указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022. Воєнний стан наразі триває.

Стаття 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначає порядок проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.

Так вказаною нормою передбачено, зокрема, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії .

Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.

Стаття 27 Дисциплінарного статуту визначає порядок відібрання пояснень під час проведення службового розслідування у період дії воєнного стану.

За положенням вказаної норми, зокрема, під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.

За наявної можливості надсилання виклику поштовим зв`язком здійснюється рекомендованим листом на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше однієї доби для прибуття за вказаною у виклику адресою.

Виклик, який надіслано поштовим зв`язком, вважається таким, що отриманий поліцейським, на четвертий календарний день з дня його відправлення.

Виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення.

Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.

Від поліцейського, стосовно якого є підтвердні дані про самовільне залишення ним місця несення служби, виїзд до інших регіонів країни чи за кордон, пояснення не відбираються, поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Стаття 29 Дисциплінарного статуту визначає особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, стаття 30 особливості доведення до поліцейського наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Так приписами вказаних норм визначено, зокрема, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

У разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.

У разі встановлення поважних причин відсутності поліцейського до наказу по особовому складу, яким виконується застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції, вносяться зміни щодо дати його виконання.

Отже, у період воєнного стану службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження. Під час якого уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

Згідно висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 7.03.2019р. (справа за №819/736/18), в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Судова колегія зазначає, що вчинення позивачем дій, за які передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.

Притягнення до різних видів юридичної відповідальності передбачає виконання/дотримання відмінних і самостійних (окремих) процедур, які передують ухваленню рішення що накладення певного виду стягнення.

Зокрема, питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Таким чином, за вимогами вищезазначених норм, при проведенні службового розслідування посадові особи повинні дотримуватися вимог законодавства, а висновки службового розслідування мають ґрунтуватись на фактичних обставинах, підтверджуватись належними доказами та не можуть ґрунтуватись на припущеннях.

При цьому, суд зазначає, що висновок службового розслідування лише фіксує певні обставини та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій. Висновок службового розслідування, не породжує певних правових наслідків, його результати не мають обов`язкового характеру для позивача, а є лише передумовою для прийняття уповноваженим суб`єктом відповідного рішення. Висновок службового розслідування не є документом, який містить норми права загальної або індивідуальної дії. Він не може створювати нових правових норм, доповнювати чи змінювати чинне законодавство та не має обов`язкового характеру для суб`єкта по відношенню, до якого він винесений.

При цьому, повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи є виключними повноваженнями відповідного керівника, який реалізуючи такі повноваження приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Судом в межах розгляду цієї справи надана правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а не питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення адміністративного правопорушення.

Суд зазначає, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року № 1179, відповідно до статті 37 Закону України "Про запобігання корупції", Закону України "Про Національну поліцію", з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України, затверджені Правила етичної поведінки поліцейських.

У відповідності до п.1 розділу II «Правил етичної поведінки поліцейських», затверджених наказом МВС України №1179 від 9.11.2016р., під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно пункту 5 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України Про Національну поліцію, інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.

Відповідно до абзаців 1, 2, 5, 7, 8, 10 пункту 1 розділу II Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно- правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати: контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Відповідно до пункту 2 розділу II Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено, зокрема: перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Аналіз вище наведених нормативно-правових актів свідчить про обов`язок поліцейських неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

У своїй практиці Верховний Суд, аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, неодноразово висновував, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Так, за правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі № 824/1015/16-а у подібних правовідносинах, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання поліцейського. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Судом в межах цієї справи встановлено, що підставою для призначення службового розслідування став рапорт старшого інспектора відділення моніторингу та аналітичного забезпечення БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП капітана поліції ОСОБА_8 від 02.01.2023 № 2вн/41/37/1-2023, поданий за фактом виявлення ознак дисциплінарного проступку, вчиненого капітаном поліції ОСОБА_1 , щодо його перебування на службі у нетверезому стані.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугувала перебування позивача в нетверезому стані.

Зазначене підтверджується, довідкою лікаря-нарколога ОСОБА_10 № 1 КНП Медичний центр з профілактики та лікування залежності міста Краматорськ, складаною 09 год. 55 хв. 02.01.2023, в якій останній зазначив про неможливість складення висновку медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів ОСОБА_1 у зв`язку з відмовою останнього від обстеження.

При цьому, суд зазначає, що позивач не заперечує факт прибуття медичного закладу та подальшу відмову від обстеження.

З пояснень старшого інспектора ВМАЗ БПП в містах Краматорськ та Слов`янськ УПП в Донецькій області ДПП капітана поліції Вєтрова Олександра Олександровича вбачається, що позивач в присутності лікаря нарколога ОСОБА_10 відмовився від проходження медичного освідування на стан алкогольного сп`яніння, про що складено довідку № 1 від 02.01.2023, в якій зазначено про неможливість складення висновку у зв`язку з відмовою ОСОБА_1 від обстеження.

Довідка, а також матеріали відеофіксації наведених подій містяться в матеріалах службового розслідування.

Також стан алкогольного сп`яніння позивача, підтверджується поясненнями опитаних в ході службового розслідування поліцейськими, які 02.01.2023 знаходились на АЗС РARALLEL в АДРЕСА_1 та спілкувались з ОСОБА_1 , беззаперечно підтвердили наявність у позивача явних ознак алкогольного сп`яніння.

Суд зазначає, що ознаками алкогольного сп`яніння є: запах алкоголю з порожнини рота; порушення координації рухів; порушення мови; виражене тремтіння пальців рук; різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя; поведінка, що не відповідає обстановці.

З наведених матеріалів службового розслідування, вбачається, що під час несення служби позивач мав ознаки алкогольного сп`яніння.

Крім того, листом Департаменту кадрового забезпечення НПУ від 16.09.2020 р. за №231зі/12/6/03-2020 визначено зокрема, що порядок огляду на стан сп`яніння поліцейських під час виконання ними службових обов`язків, не пов`язаних з керуванням транспортних засобів, регулюються наступними документами: Кодексом України по адміністративні правопорушення; Законом України від 02.07.2018 №580-VIII «Про Національну поліцію»; Законом України від 15.03.2018р. №2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України»; Наказом МОЗ СРСР від08.09.1988 р.№694 «Про заходи щодо подальшого вдосконалення медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю або стану сп`яніння»; Тимчасовою інструкцією про порядок медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю та стану сп`яніння, затвердженою заступником Міністра охорони здоров`я СРСР № 06-14/33-14 від 01.08.1988; постановою Пленуму ВСУ від 06.11.1992 №9 «Про практику розгляду судами трудових спорів».

Відповідачем згідно приписів вказаних нормативних актів вчинено дії спрямовані на проведення освідування позивача лікарем за вимогам щодо проведення таких медоглядів.

Пунктом 25 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 № 9 Про практику розгляду судами трудових спорів визначено, що нетверезий стан поліцейського може бути підтверджено як медичною довідкою (висновком), так і іншими видами доказів, яким дисциплінарна комісія має дати оцінку.

Аналогічні за змістом правові висновки викладені, зокрема, в постановах Верховного Суду від 03.06.2020 у справі № 303/5125/17, від 27.01.2021 у справі № 753/1534/18.

З огляду на наявні докази, суд вважає, що дії позивача були правильно оцінені працівниками поліції, який відмовився від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння.

Щодо самостійного проходження позивачем медичного огляду в закладі охорони здоров`я судом встановлено наступне.

З матеріалів службового розслідування вбачається, що перебування позивача в нетверезому стані зафіксовано приблизно о 09 годині 02.01.2023.

Суд звертає увагу на те, що довідка № 17 від 02.01.2023 щодо результатів медичного огляду, була надана позивачем. В цій довідці зафіксовано дату та час проведення медичного огляду: 02.01.2023, 14 год. 35 хв., тобто огляд було проведено понад п`ять годин після виявлення вчинення наведеного вище дисциплінарного проступку та з урахуванням часу який сплив з моменту фіксації проступку висновки які містяться в ній не можуть буди враховані судом як належний доказ та не беруться судом до уваги.

Письмова незгода позивача, проходити обстеження у медичному закладі о 09 годині, в який він прибув, розцінюється судом як затягування часу для витверезіння та отримання нових результатів в закладі охорони здоров`я задля уникнення відповідальності.

Крім того, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24.02.2022 № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022, який триває по теперішній час.

25 березня 2022 року начальником штабу першим заступником командувача Об`єднаних сил видано розпорядження № 62 Про заборону торгівлі на території Донецької та Луганської областей алкогольними напоями та речовинами, виготовленими на спиртовій основі.

Згідно з п. 1 цього розпорядження з 25 березня 2022 року на території Донецької та Луганської областей на період дії правового режиму воєнного стану була заборонена торгівля алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі.

09 липня 2022 року командувачем оперативно-стратегічного угруповання військ ІНФОРМАЦІЯ_1 видано наказ № 16од Про заборону торгівлі на території Донецької області алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі.

Згідно з цим наказом з метою забезпечення громадської безпеки і порядку з 11 липня 2022 року на території Донецької області на період дії правового режиму воєнного стану заборонена торгівля алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі (за винятком лікарських засобів, дозволених до застосування та включених до Державного реєстру лікарських засобів та дезінфекційних засобів).

Національна поліція України та її структурні підрозділи, зокрема і ті, які здійснюють свої повноваження на території Донецької області, силу положень ч. 2 ст. 24 Закону № 580-VІІІ, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану, зокрема щодо контролю за виконання громадянами та юридичних осіб вимог цього Закону та Наказу та пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку.

Обов`язок поліцейського полягає у тому, щоб неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, поважати і не порушувати прав і свобод людини та дотримуватися службової дисципліни.

Отже, враховуючі досліджені сум докази та обставини справи, суд дійшов висновку, що висновок службового розслідування про порушення позивачем службової дисципліни, є обґрунтованим.

Колегія суддів зазначає, що процесуальний обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого наказу про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності відповідно до положень діючого процесуального законодавства покладено на відповідача як на суб`єкта владних повноважень.

Матеріалами службового розслідування, наявними в матеріалах справи, підтверджено факт порушення позивачем службової дисципліни.

Наказ Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейських, прийнятий за висновками службового розслідування, матеріали якого є такими, що беззаперечно свідчать про наявність у позивача вини у вчиненні проступку, за яке він притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, відповідачем обґрунтовано, правомірно та пропорційно застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, оскільки під час проведення службового розслідування інформація щодо можливих порушень службової дисципліни знайшла своє підтвердження.

Щодо посилання скаржника на те, що дисциплінарне стягнення є не співмірним, суд зазначає наступне.

За положенням пп.1 ч.6 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

У контексті обставин цієї справи, суд ураховує, що обраний вид дисциплінарного стягнення є найсуворішим, однак вчинення позивачем проступку суд обґрунтовано оцінив в аспекті співмірності обраного відповідачем виду дисциплінарного стягнення до тяжкості вчиненого позивачем дисциплінарного проступку.

Ураховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивач перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, під час виконання службових обов`язків та під час воєнного стану в Україні, що свідчить про ігнорування позивачем виконання вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII "Про Національну поліцію", Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, знехтування Присягою поліцейського, тому вчинене діяння є несумісним з його посадою, оскільки він скоїв проступок який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, тому застосовуючи найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Доводи позивача щодо порушення відповідачем порядку проведення службового розслідування не знайшли свого підтвердження.

За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг правильно встановлені обставини справи, судове рішення є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для її задоволення та скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 09 серпня 2023 р. у справі № 200/1060/23 - залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 09 серпня 2023 р. у справі № 200/1060/23 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та не підлягає касаційному оскарженню до Верховного Суду, крім випадків, встановлених п.2 ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне судове рішення складено та підписано колегією суддів 24 січня 2024 року.

Суддя-доповідач Е.Г. Казначеєв

Судді І.В. Сіваченко

А.А. Блохін