Справа № 200/225/24
Суддя: Волгіна Н.П.
Дата ухвалення: 2024-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 січня 2024 року Справа №200/225/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Волгіна Н.П., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області щодо обмеження позивачу розміру індексації пенсії з 1 березня 2023 року відповідно до Постанови КМУ від 24 лютого 2023 року № 168 розміром 1 500,00 грн;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду в Донецькій області здійснити з 1 березня 2023 року перерахунок та виплату позивачу пенсії із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) у розмірі 1,197 відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2023 року № 168 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році» без обмеження розміру збільшення в результаті перерахунку пенсії, передбаченого пунктами 1-7 цієї постанови, максимальним (граничним) розміром 1 500,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Приписами ч. 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлені вимоги немайнового характеру, доказів сплати судового збору до позову не додану.

Позивач у позовній заяві зазначає, що звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

До позову додано копію посвідчення позивача як учасника бойових дій серії НОМЕР_1 від 21 серпня 2015 року.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI, яким врегульовано правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору (далі Закон України «Про судовий збір») від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Згідно із ст. 22 Закону України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Аналіз п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» в сукупності із ч. 2 ст. 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» дає підстави для висновку, що сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів - учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовних заяв стосовно пільг, прав та гарантій, закріплених законодавством саме через набуття такого статусу, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких прав.

Аналогічний висновок щодо застосування цих норм права викладений у постановах Верховного Суду від 21 квітня 2021 року у справі № 240/8644/20, від 25 березня 2020 року у справі № 805/3982/17-а, Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі 545/1149/17.

Отже, приписи п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не розповсюджуються на випадки звернення особи, яка має статус учасника бойових дій, до суду із позовом щодо перерахунку пенсії, призначеної відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 9 квітня 1992 року № 2262-XII (далі Закон № 2262-ХІІ).

Як наслідок, позивач мав надати суду разом із позовною заявою докази на підтвердження сплати судового збору.

При визначенні розміру судового збору, що мав бути сплачений за подання даного позову, суддя виходить з наступного.

Приписами ч. 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 9 листопада 2023 року № 3460-IX, з 1 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб на місяць у розмірі 3 028,00 грн.

Згідно з пп. 1 п. 3 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору встановлена у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання даного адміністративного позову позивачем мало бути сплачено судовий збір (заявлена одна основна позовна вимога, інша вимога спрямована на відновлення порушеного права, тобто є похідною) у розмірі 1 211,20 грн (3 028,00 грн * 0,4= 1 211,20 грн).

Таким чином, позовна заява не відповідає приписам ст. 161 КАС України.

Крім цього, відповідно до ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 цієї ж статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач оскаржує дії відповідача (обмеження розміру пенсії), що мали місце з 1 березня 2023 року.

Із даним позовом позивач звернувся до Донецького окружного адміністративного суду 9 січня 2024 року.

Відповідно до ст. 52 Закону № 2262-ХІІ особам, які мають право на пенсію згідно з цим Законом, пенсія виплачується органами Пенсійного фонду України щомісяця, не пізніше останнього числа місяця, за який виплачується пенсія, виключно в грошовій формі за зазначеним у заяві місцем фактичного проживання пенсіонера в межах України, незалежно від задекларованого або зареєстрованого місця його проживання, через організації, що здійснюють виплату і доставку пенсій, або через установи банків, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Отже, в частині позовних вимог, що стосується періоду з 1 березня по 30 червня 2023 року, позивач звернувся до суду із пропуском строку для такого звернення.

Щодо посилань позивача у позові на те, що він про порушення свого права дізнався лише у серпні 2023 року, зайшовши до свого особистого кабінету на порталі електронних послуг Пенсійного фонду України, суддя зауважує, що частина 2 ст. 122 КАС України передбачає, що обчислення шестимісячного строку для звернення до суду здійснюється з дня, коли особа дізналася а б о повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19 Верховний Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних Касаційного адміністративного суду, аналізуючи норми ст. 122 КАС України зазначив, що з дня отримання виплати пенсії особа вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась із заявою про надання їй відповідної інформації. Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав зазначила, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Стосовно зазначення позивача про те, що він до того часу, як зайшов у серпні 2023 року у свій електронний кабінет не міг знати про обмеження розміру пенсії, оскільки з 1 грудня 2022 року і до 1 січня 2024 року отримував однаковий розмір пенсії за вислугу років, який був обмежений максимальним розміром десяти прожиткових мінімумів для непрацездатних осіб, і що відповідач не повідомляв його про обмеження пенсії з 1 березня 2023 року, - суддя вважає за необхідне зауважити, що вказані обґрунтування є/можуть бути підставою для визнання поважними причин пропуску позивачем строку звернення до суду із даним позовом в частині позовних вимог, що стосуються періоду з 1 березня по 30 червня 2023 року, а не підставою вважати, що такий строк не пропущений.

Згідно із ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду позивачем до позову не додано.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, […] позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Також згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві, крім іншого, зазначаються відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

За змістом ч.ч. 1 і 4 ст. 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (далі - ЄСІТС), яка забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджене Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів).

Згідно із п. 8 Положення підсистема «Електронний кабінет» - це підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику (п. 9 Положення).

Всупереч приписам п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України позивач не зазначив у позові про наявність/відсутність електронного кабінету.

Згідно з ч.ч. 1-2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. […].

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 256, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання суду:

- доказу на підтвердження сплати судового збору за подання даного адміністративного позову в розмірі 1 211,20 грн за наступними реквізитами: UA4005658, отримувач коштів: Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/22030101, код отримувача за , банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, із зазначенням призначення платежу: *;101;______(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр), судовий збір, за позовом ________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд;

- клопотання про поновлення строку звернення до суду із даним позовом в частині позовних вимог щодо періоду з 1 березня по 30 червня 2023 року із наведенням підстав на підтвердження поважності причин його пропуску;

- пояснень щодо наявності/відсутності електронного кабінету позивача в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі).

Роз`яснити позивачу, що уточнена позовна заява має бути направлена до Донецького окружного адміністративного суду або через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС (якщо позов подається в електронній формі) або у паперовій формі (якщо позов подається через поштові служби, нарочно або за допомогою кур`єрської доставки).

Роз`яснити позивачеві, що при невиконанні вимог даної ухвали, зазначена позовна заява буде повернута і що повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя Н.П. Волгіна