Справа № 640/393/23
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2024-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/393/23 Головуючий у 1-й інстанції: Войтович І.І.
Суддя-доповідач: Василенко Я.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Василенка Я.М.,

суддів Ганечко О.М., Мельничука В.П.,

за участю секретаря Шляги А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.07.2023 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив:

- визнати незаконним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції у місті Києві Вигівського І.М. від 08.12.2022 № 1907 о/с «Про особовий склад» в частині звільнення ОСОБА_1 (жетон 0060453) (РНОКПП НОМЕР_1 ) зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про національну поліцію»;

- визнати незаконним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції у місті Києві Вигівського І.М. від 21.12.2022 №1973 о/с «Про особовий склад»;

- поновити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на службі в Головному управлінні Національної поліції у місті Києві () на посаді інспектора роти № 3 полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» ГУНП в м. Києві (жетон 0060453) з 14.12.2022;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у місті Києві () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 14.12.2022 по день ухвалення рішення суду про поновлення на службі без утримання податку з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів із розрахунку середньоденної заробітної плати.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 12.07.2023 позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням Головне управління Національної поліції у місті Києві звернулося до Шостого апеляційного адміністративного суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового процесу, які з`явились у судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Згідно записів копії трудової книжки НОМЕР_2 від 07.11.2015 наказом ГУНП у м. Києві № 77 о/с від 07.11.2015 прийнятий на службу в поліцію (запис №15).

Спірні правовідносини виникли між сторонами внаслідок винесення начальником Головного управління Національної поліції у місті Києві генералом поліції третього рангу о/п Вигівським І.М. наказу від 08.12.2022 № 1907 о/с «Про особовий склад» в частині звільнення лейтенанта поліції ОСОБА_1 (жетон 0060453) інспектора роти №3 полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ», 09 грудня 2022 року, зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

В даному наказі зазначено про встановлення щомісячної премії 0 відсотків, невикористану частину щорічної чергової оплачуваної відпустки за 2022 рік 30 діб; стаж служби в поліції на день звільнення 08 років 04 місяці 14 днів, вислуга в календарному обчисленні 08 років 04 місяці 14 днів, у пільговому обчисленні 13 років 03 місяці 17 днів; сума відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився 11 991,00 грн.

Підстава вказана: наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 22.11.2022 №1238 та довідка управління логістики та матеріально-технічного забезпечення №442.

Із наказом № 1907 о/с від 08.12.2022 ОСОБА_1 не ознайомлено та копії не вручено 09.12.2022 у зв`язку із перебуванням такого на лікарняному, про що було повідомлено в телефонному режимі заступником командира полку ОСОБА_2 та у зв`язку з чим, 09.12.2022 за адресою місця проживання ОСОБА_1 надіслано лист від 09.12.2022 №3140/125/26/01-2022 із роз`ясненням щодо звільнення та можливості отримання трудової книжки, військового квитка, а також, інформація про звільнення була надіслана в особисті повідомлення у месенджер WhatsApp, про що складено акт 09.12.2022 за підписом ОСОБА_2 та присутніх працівників кадрового відділу ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Докази надіслання 09.12.2022 на адресу позивача зазначеного вище листа із роз`ясненнями надані до справи.

Наказом №1973 о/с від 21.12.2022 «Про особовий склад» винесений начальником Головного управління Національної поліції у місті Києві генералом поліції третього рангу о/п Вигівським І.М., внесені часткові зміни до наказу від 08.12.2022 №1907 о/с:

- слова та цифри дати звільнення « 09 грудня 2022 року» замінено словами та цифрами «14 грудня 2022 року»;

- слова та цифри «стаж служби в поліції на день звільнення складає 08 років 04 місяці 14 днів, вислуга в календарному обчисленні складає 08 років 04 місяці 14 днів, у пільговому обчисленні - 13 років 03 місяці 17 днів» замінити на цифри та слова «стаж служби в поліції на день звільнення складає 08 років 04 місяці 19 днів, вислуга в календарному обчисленні складає 08 років 04 місяці 19 днів, у пільговому обчисленні - 13 років 03 місяці 22 дні».

Підстава внесених змін вказана: доповідна записка т.в.о. командира полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» підполковника поліції ОСОБА_2. від 21.12.2022 та медичний висновок про тимчасову непрацездатність 8Н2К-74АН-4НАК-Н7К6 виданий КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги №1 Дарницького району м. Києва» від 09.12.2022.

Листом від 21.12.2022 № 3302/125/26/01-2022 надісланого на адресу ОСОБА_1 , у зв`язку із перебування на лікарняному останнього, в період з 09 по 13 грудня 2022 року зазначено про винесений наказ від 21.12.2022 №1973 о/с яким зокрема, внесли зміни щодо дати звільнення та повідомлено про необхідність прибути до управління кадрового забезпечення для здачі службового посвідчення, спеціального жетону, вирішення питання про отримання трудової книжки.

Докази надіслання вказаного листа 21.12.2022 надані до справи.

Відповідно до розписки ОСОБА_1 , складеної власноручно та на якій проставлено підпис позивача, вбачається отримання ним 26.12.2022 трудової книжки, військового квитка, обхідного листа, витяги з наказів №1907 о/с від 08.12.2022 та №1973 о/с від 21.12.2022. Також, доведено до відома вимоги п. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» щодо подання декларації.

Відповідно, вбачається що ОСОБА_1 звільнили з 14.12.2022 зі служби в поліції згідно наказів від 08.12.2022 № 1907 о/с за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) та №1973 о/с від 21.12.2022, яким внесено зміни в попередній наказ щодо дати звільнення та обрахування стажу служби та вислуги років.

З обставин по справі вбачається, що підставою для винесення, зокрема, спірного наказу від 08.12.2022 № 1907 о/с є наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 22.11.2022 №1238 про призначення та проведення службового розслідування та довідка управління логістики та матеріально-технічного забезпечення №442.

Згідно висновків службового розслідування затверджених 01.11.2022 комісія зробила висновок та вважає, що відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, такими, що підтвердились та за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пункту 14 частини 3 статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, пунктів 1 та 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» та абзацу шостого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, до інспектора 3 роти полку патрульної служби поліції особливого п визначення «Київ» ГУНП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Зокрема, до таких висновків комісія дійшла зі встановлених обставин в ході проведення службового розслідування, вказуючи про те, що 04.10.2022 на ім`я начальника ГУНП у м. Києві генерала поліції третього рангу Вигівського І. від т.в.о. начальника УГІ ГУНП у м. Києві підполковника поліції ОСОБА_21. надійшла інформаційна довідка з доповіддю на рішення, в якій вказано про надходження листа за № 1197/42-10/02-2022 від 04.10.2022, в якому йдеться про те, що цього ж дня о 13.00 год. на телефон для повідомлень правоохоронців, які сприяють, співпрацюють з окупантами, поширюють ворожу пропаганду чи зрадили державі ДВБ НП України, зателефонував старший лейтенант інженер відділення зв`язку та безпілотних літальних апаратів полку патрульної поліції особливого призначення «Київ» ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 зі скаргою на дії капітана поліції заступника командира з логістики та матеріально-технічного забезпечення цього ж полку ОСОБА_7 . Попередньою перевіркою встановлено подані ОСОБА_6 аналогічних за змістом скарг на «гарячу лінію» 14.09.2022, зокрема, щодо проведення незаконної перевірки його робочого кабінету по АДРЕСА_1 . 03.10.2022 ОСОБА_6 викликався для надання додаткових пояснень по його зверненню, та останній вказав про психологічний тиск з боку керівництва ППСПОП «Київ» ГУНП у м. Києві, примушування звільнити службове приміщення, в якому він тимчасово перебуває, відповідно 04.10.2022 о 10.00 ОСОБА_7 прибув до вказаного приміщення де перебував ОСОБА_6 та вказав навести в ньому порядок, після чого ОСОБА_6 зателефонував на «гарячу лінію» та повідомив про те, що підірве себе і ОСОБА_7 ручною гранатою через несправедливість та негативне відношення до нього зі сторони керівництва.

Як наслідок, наказом начальника генерала поліції третього рангу Вигівського І. ГУНП у м. Києві №1287 від 04.10.2022, відповідно до ст.ст. 14, 15 та розділу V Дисциплінарного статуту Національної поліції України, призначено службове розслідування; наказано утворити дисциплінарну комісію; на підставі ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію» та ст. 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України відсторонено старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 від виконання службових обов`язків на час проведення службового розслідування з виплатою грошового забезпечення за ч. 5 ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію», за ч. 8 вказаної статті Закону вилучення посвідчення, нагрудного знака, карти-замісника із організацією їх зберігання.

Наказом №1365 від 18.10.2022 начальника ГУНП у м. Києві генерала поліції третього рангу Вигівського І. продовжено строк проведення службового розслідування до 02.11.2022 з метою зібрання усіх матеріалів та прийняття відповідного рішення за результатами проведеного службового розслідування.

Відтак, у висновку службового розслідування зазначено про те, що 04.10.2022 до управління головної інспекції ГУНП у м. Києві з Київського міського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України надійшов лист за вх. № 861, в якому зазначено, про те що 04.10.2022 о 13.00 на номер телефону для повідомлень щодо правоохоронців, які сприяють, співпрацюють з окупантами, поширюють ворожу пропаганду чи зрадили державі ДВБ НП України, зателефонував інженер відділення зв`язку та безпілотних літальних апаратів полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» ГУНП у м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_6 зі скаргою на дії заступника командира з логістики та матеріально-технічного забезпечення цього ж полку капітана поліції ОСОБА_7

17.10.2022 за вх. № 884 до управління головної інспекції ГУНП у м. Києві надійшов лист заступника начальника Київського міського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України полковника поліції Гудзими О. за рапортом старшого оперуповноваженого ВОРП УМА ДВБ НП України майора поліції Максима Іващенка аналогічного за змістом.

У ході проведення службового розслідування встановлено, що 28.09.2022 за вх. Ш-227-кц та № 844-еп до управління головної інспекції Головного правління Національної поліції у м. Києві із Національної поліції України дійшли звернення ОСОБА_6 щодо можливих неправомірних дій керівництва ППСПОП «Київ» ГУНП у м. Києві.

Відповідно, з`ясовано, що 09.09.2022 ОСОБА_7 спільно з помічником командира цього ж полку капітаном поліції ОСОБА_9 здійснено обстеження службових приміщень ППСПОП «Київ» ГУНП м. Києві на наявність сторонніх предметів або речей, які не відносяться до службової діяльності. Під час обстеження, ОСОБА_7 та ОСОБА_9 перевірено службове приміщення, яке використовується ОСОБА_10 , під час якого було виявлено кальян, суміші для його куріння, тощо. У зв`язку із цим, ОСОБА_6 було наголошено на усуненні виявлених, під час огляду службового приміщення, недоліків.

Опитаний ОСОБА_7 пояснив і підтвердив вказані обставини, виявлення зазначених речей в службовому приміщенні. Під час перевірки здійснювалась фотофіксація. Також, ОСОБА_7 пояснив, що ОСОБА_6 щодо отримання додаткового приміщення не звертався, у вказаному кабінеті не проживав. Дублікати ключів указаного приміщення на момент перевірки були відсутні, а тому двері до нього він відчинив шляхом відтиску засову замка. Під час огляду службових приміщень ППСПОП «Київ» вогнепальної зброї та наркотичних речовин виявлено не було. Відомості щодо можливої втрати зброї поліцейськими цього ж полку не відповідають дійсності.

Опитаний ОСОБА_9 надав аналогічні відомості до пояснень ОСОБА_7 .

Опитаний інспектор штурмового взводу № 2 роти швидкого реагування ППСПОП «Київ» ГУНП у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_11 пояснив, що 09.09.2022 він зателефонував ОСОБА_6 з метою виклику останнього до ППСПОП «Київ» для усунення виявлених під час перевірки недоліків. Чи заходив хтось до його службового приміщення, він не бачив, а тільки чув від колег, що хтось з керівництва ППСПОП «Київ» ГУНП у м. Києві час від часу перевіряє порядок у службових приміщеннях. Крім того, ОСОБА_6 характеризується негативно, накази керівництва виконує не в повній мірі, інколи намагається уникати виконання своїх функціональних обов`язків, під час телефонного дзвінка про виявлення будь-яких наркотичних речовин останньому він не повідомляв.

Опитаний старший інженер відділення зв`язку та БПЛА ППСПОП «Київ» ГУНП у м. Києві капітан поліції ОСОБА_12 пояснив, що 09.09.2022 перебував у відділенні зв`язку ППСПОП «Київ» ГУНП у м. Києві, розташованого по вул. Ремонтній, 7, у м. Києві та того ж дня, приблизно о 10-11.00, ОСОБА_7 здійснював перевірку службових кабінетів, а саме проводив обстеження столів, шаф тощо. Під час обстеження приміщень, ОСОБА_7 попрохав його відчинити кімнату прийому-видачі засобів зв`язку, на що він погодився. Під час обстеження вказаного приміщення, ОСОБА_7 проводив огляд столів, шаф, коробок, у ході чого він запитав у останнього, що той шукає, однак, відповіді не отримав. У свою чергу ОСОБА_7 запитав де знаходиться кабінет ОСОБА_6 . Після того, як він показав службове приміщення, яке використовується ОСОБА_6 , ОСОБА_7 відчинив вказане приміщення та почав проводити обстеження, у цей час він знаходився в коридорі та спостерігав за процесом. Водночас, він зателефонував ОСОБА_6 та повідомив про вказану подію та порадив зв`язатись із ОСОБА_7 для з`ясування обставин та причин проведення указаного огляду. Перебуваючи в коридорі, до нього звернулися працівники полку та повідомили про необхідність прийому та видачі засобів зв`язку й зміни нарядів. Після цього, йому стало відомо, що нібито під час перевірки знайшли наркотичні речовини та автомат АК-74.

Опитаний інспектор відділення тактико-спеціальної підготовки ППСПОП «Київ» ГУНП у м. Києві капітан поліції Кузнєцов К.В. пояснив, що 09.09.2022 під час перевірки службового кабінету ОСОБА_6 він підійшов до ОСОБА_12 , який знаходився в коридорі та попрохав останнього здійснити прийом та видачу засобів зв`язку. Про виявлені недоліки ОСОБА_12 йому не повідомляв. Відомості, викладені у поясненні ОСОБА_12 , заперечив та зазначив, що вони не відповідають дійсності.

Опитаний начальник штабу ППСПОП «Київ» ГУНП у м. Києві капітан поліції ОСОБА_13 пояснив, що 09.09.2022 він знаходився у службовому кабінеті, розташованому в адміністративній будівлі ГУНП у м. Києві. Про перевірку службового кабінету ОСОБА_6 йому стало відомо від ОСОБА_7 04.10.2022 під час спілкування із ОСОБА_6 , він наголосив останньому про необхідність усунення виявлених недоліків у службовому кабінеті. Також, він повідомив останньому про те, щоб він прибрав курильні суміші для використання кальяну, чаї та інший безлад.

Відповідно, у висновку вказано, що 04.10.2022 о 10.00 ОСОБА_7 прибув до приміщення, де перебував ОСОБА_6 та наказав навести у ньому порядок, після чого ОСОБА_6 телефонував на «гарячу лінію» ДВБ НП України та повідомив про те, що підірве себе і ОСОБА_7 ручною гранатою через несправедливість та негативне відношення до нього зі сторони керівництва та у зв`язку із цим, 05.10.2022, приблизно 09:30, працівниками УГІ ГУНП м. Києві проведено огляд службових приміщень ППСПОП «Київ», та за результатами перевірки у службовому кабінеті розташованому на 3 поверсі будівлі, на дверях якого прикріплена табличка «Сектор комп`ютерно-технічних досліджень», виявлено картонний тубус, у якому знаходилася речовина рослинного походження у подрібненому стані, яка за зовнішніми ознаками схожа на наркотичну, 7 мобільних телефонів та телескопічну палицю. Встановити походження та власника указаних речей не надалось за можливе. У зазначеному службовому приміщенні, на постійній основі несли службу ОСОБА_6 та інспектор 3 роти ППСПОП «Київ» ГУНП у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_1 , які на момент перевірки були відсутні у вказаному приміщенні.

Інформацію про вказану подію зареєстровано в ITC ІПНП та журналі ЄО Дарницького УП ГУНП у м. Києві за № 49874 від 05.10.2022. Того ж дня, підрозділом дізнання Дарницького УП ГУНП у м. Києві відомості за вказаним фактом внесено до ЄРДР за № 0002289 ознаками складу кримінального проступку, передбачено ч. 1 ст. 309 КК України. На місце події було викликано слідчо-оперативну групу Дарницького УП ГУНП у м. Києві та вищевказані речі вилучено в установленому порядку. На теперішній час досудове розслідування триває.

Під час з`ясування приналежності виявлених речей та осіб, які мали доступ до указаного приміщення встановлено, що ключі від згаданого службового кабінету мав ОСОБА_1 , який зберігав у вказаному місці свої особисті речі.

У зв`язку із цим, працівниками УП ГУНП у м. Києві було запропоновано ОСОБА_1 пройти огляд на стан наркотичного сп`яніння в установленому Законом порядку, однак, останній відмовився, про що складено відповідний акт від 05.10.2022 за вих. № 640/125/41-2022.

Разом і цим, на думку працівників УП ГУНП у м. Києві, у ОСОБА_1 були ознаки наркотичного сп`яніння, а саме: розширені зіниці очей, сповільненість мови та почервоніння обличчя. Опитаний ОСОБА_13 надав аналогічні пояснення до пояснень ОСОБА_14 та опитаний ОСОБА_15 пояснив, що ОСОБА_1 постійно наголошувалось на дотриманні службової дисципліни та законності, однак, документального підтвердження цьому надати не може.

Від надання пояснень ОСОБА_1 відмовився, про що складено акт від 01.11.2022 за вих. № 1139/125/67/01-2022.

Разом з цим, під час проведення службового розслідування, ВПЗ УКЗ ГУНП у м. Києві за допомогою «Google Forms» проведено дослідження думки поліцейських полку ПСПОП «Київ» ГУНП у м. Києві на стан соціально-психологічного клімату у підрозділі. За результатами дослідження встановлено, що стан соціально-психологічного клімату у колективі полку ПСПОП «Київ» ГУНП у м. Києві можна уважати позитивним з тенденцією до нестійкого. Колектив є згуртованим і позитивно налаштованим на виконання поставлених функцій, які стоять перед підрозділом. Керівний склад полку користується авторитетом у левовій (переважній) більшості персоналу підрозділу, може ефективно забезпечувати функції планування, організації, регуляції та контролю. Водночас, керівному складу цього підрозділу необхідно мінімізувати та не допускати грубощі при взаємодії з персоналом. Знайти індивідуальний підхід до кожного четвертого респондента, який прагне заміни керівництва підрозділу. Також, необхідно взяти до уваги стверджувальну інформацію респондентів щодо наявності у підрозділі осіб, які мають схильність до вживання спиртних напоїв та наркотичних речовин.

Таким чином, під час проведення службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими поліцейськими полку ПСПОП «м. Київ», у діях інспектора 3 роти ППСПОП «Київ» лейтенанта поліції ОСОБА_16 встановлено порушення вимог пункту 14 частини 3 статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1 та 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» та абзацу 6 пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, що виразилось у можливому перебуванні його в стані наркотичного сп`яніння під час несення служби.

Та, як наслідок, комісія робить висновок та вважає, зокрема, що відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, такими, що підтвердились та за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пункту 14 частини 3 статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, пунктів 1 та 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» та абзацу шостого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, до інспектора 3 роти полку патрульної служби поліції особливого п визначення «Київ» ГУНП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Висновок підписаний складом комісії та затверджений начальником ГУНП у м. Києві генералом поліції третього рангу Вигівським І. 01.11.2022.

В обґрунтування тверджень та встановлених обставин висновку долучено пояснення ОСОБА_7 від 04.10.2022, ОСОБА_6 від 04.10.2022, ОСОБА_14 від 06.10.2022, ОСОБА_17 від 06.10.2022; акт відмови від надання пояснень ОСОБА_1 від 01.11.2022; акт про відмову ОСОБА_1 від проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння від 05.10.2022; рапорт майора поліції Іващенка М. від 04.10.2022 щодо телефонного дзвінка на «гарячу лінію» ОСОБА_6 ; лист повідомлення направлення матеріалів щодо ОСОБА_6 від полковника поліції Гудзима О. від 12.10.2022 №1242/42-10/02-2022; інформаційна довідка від 06.10.2022 підполковника поліції Сегеда В. щодо огляду службового приміщення на 3 поверсі будівлі по АДРЕСА_1 на дверях якого міститься табличка « ІНФОРМАЦІЯ_2 » де несуть службу ОСОБА_6 та ОСОБА_1 про виявлені в ході огляду речі та речовини рослинного походження, яка за зовнішніми ознаками схожа на наркотичну; лист полковника поліції Гудзима О. від 04.10.2022 №119/у-10/02-2022 щодо дзвінка ОСОБА_6 на «гарячу лінію» 04.10.2022; інформаційна довідка підполковника поліції ОСОБА_21. від 04.10.2022 щодо обставин подій 04.10.2022 за дзвінком ОСОБА_6 ; складені службова характеристика ОСОБА_1 ; довідка від 31.10.2022 про відсутність дисциплінарних стягнень ОСОБА_1 за період служби в поліції.

В той же час, отримавши спірні накази, не погоджуючись із застосованим щодо нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, позивач звернувся до суду першої інстанції із даним позовом щодо захисту порушених прав та інтересів.

Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що висновки службового розслідування щодо позивача ОСОБА_1 , затверджені 01.11.2022, не підтвердженні належними та достатніми доказами. Спірні накази від 08.12.2022 № 1907 о/с та від 21.12.2022 №1973 о/с не відповідають критеріям, встановленим частиною другою статті 2 КАС України, а тому їх слід визнати протиправними і скасувати, задовольнивши позовні вимоги в частині їх оскарження. Вказане також дає підстави для висновку, що ОСОБА_1 підлягає поновленню на посаді, яку він обіймав до звільнення із стягненням середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Апелянт у своїй скарзі зазначає, що оскаржуване рішення прийнято судом першої інстанції з ненаданням належної оцінки нормам чинного законодавства, що призвело до прийняття невірного рішення, судом порушено правильність застосування норм матеріального та процесуального права.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон №580-VIII) національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Статтею 2 Закону №580-VIII завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

За ст. 3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

На працівників поліції (поліцейських та державних службовців) поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до ст. 8 Закону №580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази.

Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Статтею 17 Закону №580-VIII визначено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджуються Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відносини, що виникають у зв`язку зі вступом, проходженням та припиненням служби в поліції, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції (ст. 60 Закону №580-VIII).

За ч.ч. 1-3 ст. 62 Закону №580-VIII поліцейський під час виконання покладених на поліцію повноважень є представником держави. Законні вимоги поліцейського є обов`язковими для виконання всіма фізичними та юридичними особами.

Поліцейський під час виконання покладених на нього обов`язків підпорядковується тільки своєму безпосередньому та прямому керівнику.

Ніхто, крім безпосереднього і прямого керівника (за винятком випадків, прямо передбачених законом), не може надавати будь-які письмові чи усні вказівки, вимоги, доручення поліцейському або іншим способом втручатися в законну діяльність поліцейського, у тому числі діяльність, пов`язану з кримінальним провадженням або провадженням у справах про адміністративні правопорушення.

За ч. 10 ст. 10 Закону №580-VIII поліцейський, серед визначеного, 3) користується повноваженнями, передбаченими цим Законом, незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу; 5) у повному обсязі користується гарантіями соціального та правового захисту, передбаченими цим Законом та іншими актами законодавства; 6) захищає свої права, свободи та законні інтереси всіма способами, що передбачені законом.

Згідно ст. 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Порядок складання Присяги працівника поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Згідно пунктів 1-4 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179 (далі - Правила №1179) такі є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Ці Правила ґрунтуються на Конституції України, Законах України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції», інших законах України, актах Президента України та постановах Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України.

Під час прийняття на службу до поліції особу ознайомлюють з вимогами цих Правил.

Поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності (п. 5 Правил №1179).

Згідно розділу ІІ Правил №1179, серед визначеного, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

- неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

- поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;

- контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;

- інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено, зокрема, перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці (п. 2 розділу ІІ Правил №1179).

За ч. 1 та ч. 2 ст. 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту).

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (ч. 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно ч. 6 ст. 1 Дисциплінарного статуту під час виконання службових обов`язків поліцейський має право, серед вказаного: 1) на повагу до своєї особистості, коректне ставлення з боку керівників, колег та інших осіб; 2) вимагати письмового оформлення обсягу посадових (функціональних) обов`язків за відповідною посадою та створення умов, необхідних для їх виконання; 3) приймати у межах, визначених посадовими (функціональними) обов`язками, рішення або брати участь у їх підготовці; 4) на доступ до службової інформації, необхідної для виконання обов`язків за посадою; 5) на просування по службі, збільшення грошового забезпечення з урахуванням результатів службової діяльності та рівня кваліфікації; 6) на захист персональних даних, переданих у розпорядження Національної поліції України та її територіальних органів; 7) ознайомлюватися з матеріалами особової справи, висновками службового розслідування, що проводиться стосовно нього, а також долучати до нього свої пояснення; 8) робити копії матеріалів особової справи, висновків службового розслідування за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 9) на неупереджений розгляд скарг, поданих на його рішення, дії чи бездіяльність, а також на неупереджений розгляд поданих ним скарг, у тому числі на рішення, дії чи бездіяльність його керівників; 10) на правничу допомогу та захист своїх прав під час розгляду скарг або під час проведення службових розслідувань.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту).

За ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, зокрема, звільнення із служби в поліції (п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частин 1-4 ст. 13 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (ч. 6 ст. 13 Дисциплінарного статуту).

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 13 Дисциплінарного статуту).

Частинами 1 та 2 статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування (ч. 5 ст. 15 Дисциплінарного статуту).

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку (ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту).

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником (ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (ч. 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (ч. 4 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

Статтею 18 Дисциплінарного статуту визначено, зокрема, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Відповідно до частин 1-7 статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок №893), такий визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 встановлено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Приписами пунктів 2, 3 розділу ІV Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Згідно 7 розділу ІV Порядку №893 кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно п. 17 розділу V Порядку №893 факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення.

В акті про відмову надати пояснення зазначаються відомості про дату, час і місце його складання, про роз`яснення поліцейському, стосовно якого призначено службове розслідування, або іншим особам, яким було запропоновано надати пояснення та які відмовилися це зробити, їхніх прав, а також їхні прізвища, власні імена та по батькові (за наявності). Крім того, зазначаються посади, звання, прізвища, власні імена, по батькові (за наявності) осіб, які склали акт, а також (у разі повідомлення) причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, якому поліцейський відмовився надати пояснення, та інші особи, присутні під час відмови.

На підставі пункту 1 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VI Порядку №893).

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення (пункт 1 розділу VIІ Порядку №893).

Згідно з пунктом 4 розділу VI Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Положеннями пункту 5 розділу VI Порядку №893 встановлено, що у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Зі змісту наведених норм права слідує, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень та до вказаної службової особи чинним законодавством визначено відповідні умови, яким має відповідати державний службовець, а також, вимоги, які слід виконувати та дотримуватись не підриваючи авторитет державного органу та держави вцілому перед народом на довіру якому складено присягу. В разі встановлення обставин порушення службовцем норм діючого законодавства під час несення ним служби, підставами для притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського є вчинений ним дисциплінарний проступок, який полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, обставини, що свідчать про не дотримання законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені та такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях конкретної особи (поліцейського) дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Колегія суддів зазначає, що всі наведені обставини та мотиви, які стосуються вчинення дисциплінарного проступку саме позивачем повинні бути перевірені дисциплінарною комісією шляхом зібрання відповідних доказів, які в обов`язковому порядку слід відобразити у вступній, описовій та резолютивній частинах відповідного висновку службового розслідування.

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується. Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу (ч.ч. 1 - 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 1 ст. 23 Дисциплінарного статуту строк дії дисциплінарних стягнень з моменту оголошення їх порушникові становить, зокрема, звільнення зі служби в поліції - протягом трьох років.

Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку (ч.1 ст. 24 Дисциплінарного статуту).

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (спірний наказ про звільнення від 08.12.2022 №1907 о/с).

У разі поновлення порушених прав поліцейського у судовому порядку вищий керівник зобов`язаний негайно вжити заходів до поновлення прав поліцейського, усунення обставин, що призвели до таких порушень, та притягти до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень (ч. 5 ст. 24 Дисциплінарного статуту).

Відтак, колегія суддів зазначає, що застосування заходів дисциплінарного впливу можливо лише за наявності доказів підтвердження вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, який має бути встановлений або наявність його спростована в ході проведеного службового розслідування, службове розслідування має бути проведено належним чином, із зібранням усіх доказів на підтвердження чи спростування факту вчинення посадовою особою дисциплінарного проступку, зі зробленими впевненими відповідними висновками, за якими керівник має приймати рішення. Керівник, під час визначення виду стягнення, має враховувати не лише висновки службового розслідування, а й характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 1 розділу І Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пункт 2 розділу ІI Порядку №893 передбачає випадки, коли призначається службове розслідування службове розслідування та службове розслідування не призначається в разі надходження до органу (підрозділу, закладу, установи) поліції чи закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських (далі - ЗВО), матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення. У цьому разі рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів (п. 3 розділу ІІ Порядку №893).

У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначаються підстава та форма проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо) (п. 4 розділу ІІ Порядку №893).

В даній справі службове розслідування проводилось за обставинами подій викладені у інформаційній довідці «За фактом посягання на життя працівника правоохоронного органу» та листа посадової особи полковника поліції Гудзими О. щодо поліцейського ОСОБА_6 та в ході проведеного розслідування встановлено «можливе» перебування ОСОБА_20 в стані наркотичного сп`яніння (абз. 5 сторінка 10 висновку).

Як вірно встановлено судом першої інстанції та не заперечується сторонами, висновок службового розслідування зроблено за матеріалами вчиненого обшуку службового приміщення, в якому працювали ОСОБА_6 та позивач, виявлено тубус із речовиною рослинного походження, що за зовнішніми ознаками є наркотичним засобом канабіс, під час обшуку службового приміщення працівниками поліції було вчинено підпал речовини з тубуса та зроблено висновок, що це є наркотична речовина канабіс.

З матеіалів справи вбачається, що 05.10.2022 під час вилучення тубусу та решти речей, позивач не був присутній, але вранці прибувши на АДРЕСА_1 , за наказом вищого за рангом, піднявся до свого службового приміщення та побачив, що проводиться обшук його кабінету, де він працював із ОСОБА_6 .. ОСОБА_1 не заперечував проти того, що тубус із речовиною, що в ньому знаходилась, належить йому та вказав про те, що то є Карпатський чай.

Опитані в ході службового розслідування працівники поліції ОСОБА_14 , та ОСОБА_13 вказали, що за зовнішніми ознаками - розширені зіниці очей, сповільненість мови та почервоніння обличчя ОСОБА_1 має ознаки наркотичного сп`яніння.

Допитаний в судовому засіданні суду першої інстанції в якості свідка підполковник поліції ОСОБА_21 підтвердив про те, що 05.10.2022 у присутності працівників поліції ОСОБА_14 та ОСОБА_13 ним було складено акт про відмову від проходження ОСОБА_1 огляду та освідування на наркотичне сп`яніння та підтверджено знаходження в ході обшуку службового приміщення де працювали позивач та ОСОБА_6 тубусу із речовиною рослинного походження яка за зовнішніми ознаками схожа на наркотичну.

В той же час, свідчення посадових осіб поліції, що проводили обшук кабінету де працювали позивач та ОСОБА_6 , про те, що 05.10.2023 зовнішній вигляд ОСОБА_1 був таким, що відповідав ознакам наркотичного сп`яніння, колегія суддів вважає спростованими, а саме тим, що в той самий день (05.10.2023) та на наступний (06.10.2023) він самостійно пройшов огляд та здав тести щодо обставин вживання наркотиків та стану наркотичного сп`яніння, які показали «ознак не виявлено».

Верховний Суд України у п. 25 Постанови № 9 від 06.11.1992 «Про практику розгляду судами трудових спорів» роз`яснив, що нетверезий стан, наркотичне або токсичне сп`яніння можуть підтверджуватися як медичним висновком, так і іншими видами доказів (ст. 27 ЦПК України), яким суд має дати відповідну оцінку.

Відповідно до п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 29.12.1992 року «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» при розгляді справ нетверезий стан працівника може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.

Отже, нетверезий стан працівника може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.

Аналогічний висновок був висловлений у постановах Верховного Суду від 04 жовтня 2018 року в справі №806/2272/16, від 07 листопада 2019 року в справі №826/1610/18.

Як висновок, стан наркотичного сп`яніння має бути підтверджений актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб та показаннями свідків та такі докази та покази мають бути належним чином оцінені судом.

Колегія суддів акцентує також увагу на тому, що особи, які проводять службове розслідування зобов`язані вживати всіх передбачених законодавством заходів для всебічного, повного, своєчасного і об`єктивного розслідування обставин вчиненого правопорушення. Основною метою проведення службового розслідування є встановлення: наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського. Саме така поведінка осіб, які проводять службове розслідування забезпечить дотримання прав поліцейського, стосовно якого проводиться таке службове розслідування. Визначальною підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності є доведеність у встановленому законом порядку вини у вчиненні дисциплінарного проступку.

В даній справі колегія суддів погоджується, що свідченнями працівників можливо підтвердити перебування чи спростувати перебування службової особи під час несення служби в стані наркотичного чи алкогольного сп`яніння, та відповідно, такі свідчення, за наслідками їх врахування під час проведеного службового розслідування, не можуть за собою слідувати висновку про «можливе» перебування у стані наркотичного сп`яніння, такі твердження мають нести за собою стверджувальний характер та підтверджуватись належними доказами.

Колегія суддів враховує, що службове розслідування було призначено наказом від 04.10.2022 №1287 та наказом № 1365 від 18.10.2022 продовжено строк проведення службового розслідування до 02.11.2022, відповідно, враховуючи Дисциплінарний статут, та Порядок №893, загальні строки проведення розслідування, те, що службове розслідування проводилось у письмовому провадженні, у дисциплінарної комісії було достатньо часу для призначення експертизи щодо можливого перебування позивача 05.10.2022 у стані наркотичного сп`яніння під час несення ним служби та за вказаною справою, однак під час проведення службового розслідування не було призначено експертизи щодо перебування на службі 05.10.2022 ОСОБА_1 в стані наркотичного сп`яніння.

Колегія суддів вважає, що складення у висновку такого мотивування як «можливе» перебування в стані наркотичного сп`яніння не є належним та достатнім доказом перебування особи у стані наркотичного сп`яніння та як наслідок, не може в подальшому бути підставою для висновку про перебування особи у стані наркотичного сп`яніння під час несення служби із визначенням виду дисциплінарного стягнення.

Як зазначено та встановлено вище, обставини події 05.10.2022 зареєстровано в ІТС ІПНП в журналі ЄО Дарницького УП ГУНП у м. Києві за № 49874 від 05.10.2022 та підрозділом дізнання Дарницького УП ГУНП у м. Києві внесені відомості до ЄРДР за № 0002289 за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

На виконання вимог ухвали суду першої інстанції від 28.04.2023, останнім отримано від Дарницького УП ГУНП у м. Києві відомості та письмові докази того, що згідно п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження № 0002289 від 05.10.2022 за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, постановою старшого дізнавача відділу дізнання капітану поліції Дарницького УП ГУНП у м. Києві Ястремьскої Ю.І. від 19.12.2022 закрито, у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Зокрема, за наслідками призначеної постановою старшого дізнавача відділу дізнання капітану поліції Дарницького УП ГУНП у м. Києві Ястремьскої Ю.І. судової експертизи матеріалів, речовин та виробів, до проведення якої залучено експертів Київського НДЕКЦ МВС України, з висновку експерта від 13.12.2022 №СЕ-19/111-22-22/43844-НЗПРАП, в ході якого досліджувалась спірна за вказаною справою речовина рослинного походження зеленого кольору (ЄО №49874 від 05.10.2022), вбачається, що у наданій на дослідження речовині рослинного походження зеленого кольору наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів, в межах чутливості використаних методів дослідження, не виявлено.

Відтак, в матеріалах справи відсутні докази приналежності речовини рослинного походження, що знайшли та вилучити в службовому приміщенні позивача 05.10.2022, з його тубусу, до наркотичних речовин.

Також, колегія суддів враховує, що службова особа не зобов`язана згідно із чинним законодавством проходити огляд на стан наркотичного сп`яніння, має право відмовитись від надання пояснень в ході проведення службового розслідування та має право на отримання усієї інформації, роз`яснень з приводу проведених відносно такої дій, що можуть мати наслідки порушення її прав та інтересів.

Згідно Порядку № 893 особа повинна сприяти службовому розслідуванню, перешкоджати в проведенні службового розслідування заборонено. Обставин перешкоджання позивачем в проведенні службового розслідування судом не встановлено, відповідачем не надано до суду доказів ознайомлення позивача із матеріалами службового розслідування.

Позивачем надано до справи копію Сертифікату форми №140/о від 05.10.2022 Серії 12 ЯЯС №590618 ТОВ «Медстрахсервіс» про проходження профілактичного наркологічного огляду ОСОБА_1 із зазначенням «наркологічних ознак не виявлено» та результати імунохроматографічного дослідження СІТО ТЕSТ 06.10.2022 №415 ЦВМ «Медлюкс» - «негативний».

В той же час, відповідачем не надано вмотивованих пояснень щодо неврахування самостійно проведеного огляду позивачем 05.10.2022 та 06.10.2022 по обставинам вказаних вище подій, отримання ним негативних результатів.

Показання свідків (працівників поліції) про те, що ОСОБА_1 мав ознаки наркотичного сп`яніння не беруться колегією суддів до уваги, оскільки вони спростовуються наявними в матеріалах справи доказами, зокрема, вказаним вище сертифікатом та дослідженням.

Таким чином, висновки службового розслідування, затверджені 01.11.2022, щодо позивача ОСОБА_1 не підтверджені належними та достатніми доказами, у зв`язку з чим, спірні накази від 08.12.2022 № 1907 о/с та від 21.12.2022 №1973 о/с є протиправними, керівником не враховано викладені обставини у висновку службового розслідування, характер проступку, підтвердження чи спростування факту вини в діях поліцейського ОСОБА_1 , його характеристику, відзнаки та відсутність дисциплінарних стягнень за весь час несення служби.

Колегія суддів зазначає, що звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, який може бути застосовано лише в разі наявності доказів на підтвердження вчинення службовою особою дисциплінарного проступку.

Враховуючи вищезазначене, суд першої інстанції дійшов до правильного висновку про те, що оскаржувані накази від 08.12.2022 № 1907 о/с та від 21.12.2022 №1973 о/с, не відповідають критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 КАС України, а тому вони підлягають визнанню протиправними та скасуванню, а позовні вимоги в цій частині задоволенню.

Щодо позовної вимоги про поновлення ОСОБА_1 на службі в Головному управлінні Національної поліції у місті Києві на посаді інспектора роти №3 полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» ГУНП в м. Києві (жетон 0060453) з 14 грудня 2022 року, колегія суддів зазначає наступне.

Частина 6 статті 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.

Згідно з частиною 1 статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Аналіз зазначених норми у сукупності дає підстави для висновку, що ОСОБА_1 підлягає поновленню на посаді, яку він обіймав до звільнення, у разі незаконного звільнення, під яким слід розуміти як звільнення без законної підстави, так і звільнення з порушенням порядку, встановленого законом.

Вказана позиція суду узгоджується із висновками Верховного Суду викладених у постановах від 31.05.2021 у справі № 840/3202/18, від 06.07.2021 у справі № 640/3456/20, від 06.07.2021 у справі № 640/1627/20.

Відтак, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції провильно задовольнив позовні вимоги про поновлення ОСОБА_1 на службі в Головному управлінні Національної поліції у місті Києві на посаді інспектора роти №3 полку патрульної служби поліції особливого призначення «Київ» ГУНП в м. Києві (жетон 0060453) з 14 грудня 2022 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року №100 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати (далі - Порядок №100).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 100 середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

Пунктом 8 Порядку №100 встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період вимушеного прогулу.

Разом з тим, виплата грошового забезпечення поліцейських регулюється постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі- Постанова №988).

Пунктом 2 Постанови №988 установлено, що порядок виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.04.2016 №669/28799, затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських (далі Порядок №260).

Пунктом 6 розділу ІІІ Порядку №260 передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Згідно з п. 9 розділу І Порядку №260 при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Зі змісту Порядку №260, який є спеціальним для вирішення спірних правовідносин, слідує, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

Отже, розрахунок середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який підлягає стягненню на користь позивача має проводитись шляхом множення розміру середньоденного заробітку на кількість календарних днів (за період вимушеного прогулу), а не робочих днів.

Зазначене також узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 12.12.2018 у справі №821/966/16, від 30.01.2019 у справі №806/2164/16.

Колегією суддів встановлено, що період з 15.12.2022 (наступний день, з якого починається вимушений прогул) до 12.07.2023 є періодом вимушеного прогулу, за який слід виплатити позивачу середній заробіток, та який у підсумку становить 210 календарних днів.

Згідно з розрахунком середньоденного заробітку ОСОБА_1 , виданою ГУНП у м. Києві, заробітна плата (грошове забезпечення) позивача за два календарні місяці роботи, що передують дню звільнення становила 30 412,02 грн., а саме за жовтень 2022 року - 15 206,01 грн., за листопад 2022 року - 15206,01 грн., середньоденне грошове забезпечення складає 498,56 грн. ((15 206,01 грн.+ 15 206,01 грн.)/61 календарний день).

Таким чином, середнє грошове забезпечення позивача за час вимушеного прогулу з 15.12.2022 до 12.07.2023 складає 104 697,60 грн. (498,56 грн. х 210 календарних днів) без урахування обов`язкових платежів та податків.

Відповідно до пунктів 2,3 частини 1 статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Отже, враховуючи вищевикладене, колегія суддів зауважує, що рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та стягнення на користь позивача заробітної плати (грошового забезпечення) за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць, слід звернути до негайного виконання. При цьому, сума стягнення заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць становить 14 956,80 грн. (498,56 грн. (середньоденне грошове забезпечення) х 30 р.д. (кількість робочих днів у місяці)).

Доводи та аргументи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для задоволення позову та вважає, що судом першої інстанції повно встановлено фактичні обставини справи, правильно визначено норми матеріального і процесуального права, які підлягають застосуванню.

При цьому, доводи та аргументи апелянта зводяться до переоцінки доказів та свідчать про незгоду заявника із правовою оцінкою суду щодо обставин справи, які суд встановив у процесі її розгляду.

Крім того, як зазначено у постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 127/3429/16-ц, Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», §58, рішення від 10.02.2010).

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 244, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у місті Києві залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.07.2023 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий: Василенко Я.М.

Судді: Ганечко О.М.

Мельничук В.П.

Повний текст постанови виготовлений 22.01.2024.