Справа № 520/25691/23
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2024-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

15 січня 2024 р. № 520/25691/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мельникова Р.В.,

за участю секретаря судового засідання - Лапіної Ю.В.,

представника відповідача - Власенко Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ХАРКІВСЬКА ОВОЧЕВА ФАБРИКА" до Головного управління ДПС у Рівненській області, Головного управління ДПС у Харківській області, утворене як відокремлений підрозділ ДПС України, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "ХАРКІВСЬКА ОВОЧЕВА ФАБРИКА" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №5326 від 04.02.2022 року про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВСЬКА ОВОЧЕВА ФАБРИКА» () критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Рівненській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ відокремленого підрозділу - 44070166) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВСЬКА ОВОЧЕВА ФАБРИКА» () з переліку платників податку, які виповідають критеріям ризиковості.

Ухвалою суду від 11.10.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі за вищевказаним позовом.

Ухвалою суду від 09.11.2023 року у задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Рівненській області про розгляд справи за участю уповноваженого представника Головного управління ДПС у Рівненській області - відмовлено; залучено в якості другого відповідача Головне управління ДПС у Харківській області, утворене як відокремлений підрозділ ДПС України (код ЄДРПОУ відокремленого підрозділу: 43983495, адреса: вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057) до участі у справі за вищевказаним позовом; направлено другому відповідачу копію ухвали, копію позовної заяви та роз`яснити, що він має права і обов`язки, визначені Кодексом адміністративного судочинства України; зобов`язано другого відповідача надати до суду усі наявні у нього докази, що стосуються обставин, викладених в адміністративному позові позивачем, а також запропонувати другому відповідачу у разі невизнання адміністративного позову подати до суду у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання зазначеної ухвали відзив до позову та докази на обґрунтування цього відзиву з дотриманням вимог ст. 162 КАС України.

Ухвалою суду від 22.11.2023 року розгляд справи №520/25691/23 за вищевказаним позовом ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін; призначено розгляд справи в спрощеному позовному провадженні на 20.12.2023 року о 10:00 год. у відкритому судовому засіданні в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду за адресою: м. Харків, майдан Свободи, 6, зал №20; роз`яснено учасникам справи, що розгляд клопотання про залишення позовної заяви без розгляду буде здійснено судом у судовому засіданні.

В подальшому, розгляд справи було відкладено до 15.01.2024 року.

У судове засідання, призначене на 15.01.2024 року, представник позивача не прибув, про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином. Матеріали справи містять заяву представника позивача про розгляд справи без участі представника позивача.

Представник відповідача Головного управління ДПС у Рівненській області в судове засідання не прибув, про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином.

Представники відповідача Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного як відокремлений підрозділ ДПС України, в судове засідання прибули, подане до суду клопотання про залишення позову без розгляду підтримали та просили суд його задовольнити.

Суд, заслухавши пояснення представників відповідача, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, встановив наступне.

Згідно із положеннями ч.1 та ч.2 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до приписів ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як встановлено судом, предметом розгляду даної справи є надання оцінки рішенню комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №5326 від 04.02.2022 року про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВСЬКА ОВОЧЕВА ФАБРИКА» () критеріям ризиковості платника податку.

У позовній заяві позивачем із посиланням на положення п. 56.1 та п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України вказано, що з урахуванням строків давності, визначених ст. 102 Податкового кодексу України, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. В той же час, представником позивача вказано, що оскаржуване рішення не було направлено відповідачем позивачу, а отримане останнім в процесі розгляду іншого судового провадження у травні 2023 року, процедура адміністративного оскарження не здійснювалась.

Натомість, представником відповідача Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного як відокремлений підрозділ ДПС України, у поданому до суду клопотанні про залишення позову без розгляду вказано, що з огляду на судову практику у справах даної категорії застосовуються загальні строки звернення до суду, визначені нормами Кодексу адміністративного судочинства України, а не Податковим кодексом України.

Надаючи оцінку вказаному, суд зазначає наступне.

Процесуальна природа та призначення строків звернення до суду зумовлюють при вирішенні питання їх застосування до спірних правовідносин необхідність звертати увагу не лише на визначені у нормативних приписах відповідних статей загальні темпоральні характеристики умов реалізації права на судовий захист - строк звернення та момент обрахунку його початку, але й природу спірних правовідносин, з приводу захисту прав, свобод та інтересів у яких особа звертається до суду.

Суд зазначає, що відповідно до відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної у справі №1.380.2019.006119 різниця природи рішень контролюючого органу (щодо нарахування грошових зобов`язань або інші рішення) об`єктивно здатна впливати та зумовлювати різницю у підходах щодо встановлення строків звернення до суду про їхнє оскарження.

При цьому, встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Також, суд зазначає, що спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є ст.56 Податкового кодексу України, за змістом якої, у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас, якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові від 11.10.2019 по справі №640/20468/18, Верховний Суд здійснив системне тлумачення норм права, які регулюють питання обчислення строку звернення до суду в податкових спорах, сформувавши висновки, відповідно до яких, строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спору є коротшими, ніж звичайні. У вказаній постанові Верховний Суд за результатом комплексного аналізу правового регулювання також зазначив, що норма п.56.19 ст.56 Податкового кодексу України є спеціальною нормою, яка регулює визначену її предметом групу правовідносин оскарження податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору. Інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження абз.3 п.56.18 ст.56 Податкового кодексу України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

У даній справі спірним є рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №5326 від 04.02.2022 року про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВСЬКА ОВОЧЕВА ФАБРИКА» критеріям ризиковості платника податку, яке, як свідчать матеріали справи, не було оскаржено позивачем в адміністративному порядку, а отже строк звернення до суду з вимогами щодо надання такому рішенню оцінки складає шість місяців.

Як вказано представником позивача у позовній заяві, спірне у даній справі рішення не направлено відповідачем у встановлені законодавством строки, а було отримано лише в травні 2023 року.

Надаючи оцінку вказаному, суд вважає за необхідне вказати, що порядок листування платників податків та контролюючих органів визначено ст.42 Податкового кодексу України, відповідно до п.42.4-42.6 якої, платники податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, можуть здійснювати листування з контролюючими органами засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

Відповідно до п.42-1.2 ст.42-1 Податкового кодексу України, електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання цього Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Пунктом 42-1.5 ст. 42-1 Податкового кодексу України передбачено, що платник податків стає користувачем електронного кабінету та набуває право подавати звітність в електронній формі і вести листування засобами електронного зв`язку в електронній формі після проходження в електронному кабінеті електронної ідентифікації онлайн з використанням кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг та Про електронні довірчі послуги або тих сервісів ідентифікації, використання яких дозволяється методологом електронного кабінету. Платник податків, що пройшов ідентифікацію в електронному кабінеті, самостійно визначає спосіб взаємодії з контролюючим органом, а саме в загальному порядку чи в електронній формі, про що робить відповідну позначку в електронному кабінеті з одночасним обов`язковим зазначенням своєї електронної адреси (адрес). Починаючи з дня, наступного за днем обрання платником податків електронної форми взаємодії з контролюючим органом через електронний кабінет, крім вихідних та святкових днів, взаємодія між ними, яка може бути реалізована в електронній формі засобами електронного зв`язку, здійснюється через електронний кабінет.

Згідно п.42.4 ст.42 Податкового кодексу України, датою вручення платнику податків документа є дата, зазначена у квитанції про доставку у текстовому форматі, що відправляється з електронного кабінету автоматично та свідчить про дату та час доставки документа платнику податків. У разі якщо доставка документа відбулася після 18 години, датою вручення документа платнику податків вважається наступний робочий день. Якщо доставка відбулася у вихідний чи святковий день, датою вручення документа платнику податків вважається перший робочий день, що настає за вихідним або святковим днем.

Платник податків стає суб`єктом електронного документообігу після надсилання до контролюючого органу першого будь-якого електронного документа у встановленому форматі з дотриманням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

Зі змісту наданих представником відповідача доказів вбачається наведення пояснень стосовно того, що саме рішення надсилається в автоматизованому порядку з накладенням електронного цифрового підпису до кабінету платника. При цьому, суду подано копію додатку Print Screen з ІКС «Податковий блок» про надсилання рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №5326 від 04.02.2022 року про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВСЬКА ОВОЧЕВА ФАБРИКА» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку до кабінету платника.

В той же час, представником відповідача вказано, що доводи представника позивача стосовно необізнаності про прийняття стосовно позивача оскаржуваного у даній справі рішення є такими, що не відповідають обставин справи, оскільки у квитанціях про зупинення реєстрації податкової накладної, що були подані для реєстрації позивачем 04.04.2022 та 05.07.2022, позовною заявою, в якій позивач самостійно зазначає про підставу зупинення податкової накладної (п.8 Критеріїв ризиковості).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач був суб`єктом електронного документообігу, а отже, повинен був дізнатися про спірне у даній справі рішення після його направлення до електронного кабінету.

Однак, як вже було вказано судом, із даним позовом до суду позивач звернувся шляхом направлення його засобами поштового зв`язку 11.09.2023 року, тобто з пропуском строку на звернення до суду.

Приписами частини третьої статті 123 КАС України передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Згідно із положеннями ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та вказати в заяві обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів причин пропуску строку звернення.

Згідно з пунктом 8 частини 1 статті 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 160, 243, 248, 250, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Надати позивачу Товариству з обмеженою відповідальністю "ХАРКІВСЬКА ОВОЧЕВА ФАБРИКА" строк до наступного судового засідання, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку на звернення до суду із зазначенням підстав для його поновлення разом із доказами поважності причин пропуску строку.

Повідомити позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків адміністративного позову.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали адміністративний позов буде залишено без розгляду на підставі п. 8 ч.1 ст. 240 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 22 січня 2024 року.

Суддя Мельников Р.В.