Справа № 580/542/24
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2024-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 січня 2024 року справа № 580/542/24

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИЛА:

16.01.2024 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі позивач) до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (18036, Черкаська обл., м.Черкаси, вул.Смілянська, буд.57; ) (далі відповідач) про:

визнання протиправною бездіяльності щодо розрахунку йому одноразової грошової допомоги при звільненні та матеріальної (грошової) допомоги на оздоровлення за період з квітня 2016 року до серпня 2020 року без урахування індексації грошового забезпечення;

зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити йому суму одноразової грошової допомоги при звільненні та грошової допомоги на оздоровлення за період з квітня 2016 року до серпня 2020 року з урахуванням індексації грошового забезпечення та з урахуванням виплачених сум.

Обґрунтовуючи зазначив, що позивач проходив службу у відповідача. Згідно з витягом з наказу відповідача від 14.08.2020 №212 о/с йому виплачено одноразову грошову допомогу у розмірі 25% місячного грошового забезпечення за 25 років 4 місяці 28 днів. Однак відповідач здійснив обчислення вказаної допомоги без урахування індексації грошового забезпечення. Також відповідач виплатив йому грошову допомогу на оздоровлення за період з квітня 2016 року до серпня 2020 року без урахування індексації грошового забезпечення. Позивач звернувся заявою до відповідача щодо нарахування та виплати зазначеного вище грошового забезпечення з урахуванням індексації. Відповідач листом від 15.01.2024 відмовив у задоволенні заяви. Вважає, що така бездіяльність відповідача суперечить нормам чинного законодавства.

Спір виник із публічно-правових відносин, належить до юрисдикції адміністративних судів та має розглядатись у порядку адміністративного судочинства. Позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність. Однак підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Водночас відповідно до частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01 липня 2022 року №2352-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин») у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Відповідно до частин першої та другої статті 233 КЗпП України, в редакції Закону України від 01 липня 2022 року №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116 КЗпП України).

Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Аналогічний правовий висновок викладений у рішенні Верховного Суду від 06 квітня 2023 року у справі №260/3564/22 та від 19 січня 2023 року у справі №460/17052/21.

Витягом із наказу відповідача від 1408.2020 №212 о/с підтверджується, що з 31.08.2020 позивач звільнений зі служби в поліції згідно з п.7 ч.1 ст.77 ЗУ «Про Національну поліцію» (за власним бажанням) та йому наказано виплатити відповідні суми грошового забезпечення, зокрема, одноразову грошову допомогу у розмірі 25 місячного грошового забезпечення за 25 років 04 місяці 28 днів. Грошової допомоги на оздоровлення за період з квітня 2016 року до серпня 2020 року серед вказаних виплат немає. Тобто, про всі складові розрахунку при звільненні позивач міг дізнатися під час ознайомлення з цим наказом.

Із листа відповідача від 15.01.2024 суд установив, що Головне управління Державної казначейської служби України у Черкаській області 28.07.2021 на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 05.02.2021 у справі №580/4526/20 стягнуло з відповідача на користь позивача індексацію грошового забезпечення. Після отримання повідомлення про безспірне списання коштів з рахунків боржника №07.1-16-06/5689 від 29.07.2021 вказане списання відображено в бухгалтерському обліку відповідача загальною сумою. Отже, після отримання стягнутої суми індексації 28.07.2021 позивач міг знати про порушення своїх прав.

Заявою щодо нарахування та виплати одноразової грошової допомоги при звільненні та матеріальної (грошової) допомоги на оздоровлення за період з квітня 2016 року до серпня 2020 року з урахуванням індексації грошового забезпечення позивач звернувся лише 14.12.2023 та лист відповідача датований 15.01.2024. Отже, лише з 14.12.2023 позивач почав вчиняти активні дії щодо нарахування та виплати йому одноразової грошової допомоги при звільненні та матеріальної (грошової) допомоги на оздоровлення за період з квітня 2016 року до серпня 2020 року з урахуванням індексації грошового забезпечення. До вказаної дати позивач не вчиняв дій щодо реалізації свого права на отримання зазначеного вище грошового забезпечення.

Позивач не врахував, що обчислення процесуальних строків відбувається не лише з часу, коди дізнався, а й коли міг дізнатися про порушення своїх прав.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач відповідно до ч.6 ст.161 КАС України зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Звертаючись до суду 16.01.2024 (відбиток штемпеля вхідної кореспонденції Черкаського окружного адміністративного суду на позовній заяві), позивач пропустив строк на звернення до адміністративного суду з позовною заявою та зобов`язаний надати суду обґрунтовану заяву про поновлення порушеного строку, в якій обґрунтувати для цього підстави, зазначити доводи поважності тому причин і надати докази.

Будь-яких обставин і фактів, які об`єктивно перешкодили позивачу своєчасно звернутися до суду щодо нарахування та виплати йому одноразової грошової допомоги у розмірі 25% місячного грошового забезпечення за 25 років 4 місяці 28 днів та грошової допомоги на оздоровлення за період з квітня 2016 року до серпня 2020 року з урахуванням індексації грошового забезпечення, у т.ч протягом розумного строку до відповідача позовна заява не містить.

Згідно з ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з ч.2 ст.122 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов згідно з ч.1 ст.123 КАС України залишається без руху.

Врахувавши викладене суд дійшов висновку, що позовна заява має недоліки, що перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Отже, наявні підстави залишити її без руху та зобов`язати позивача надати обґрунтовану заяву щодо поновлення пропущеного строку на звернення до суду з наведенням поважних причин його пропуску та надати докази щодо фактів і обставин, які об`єктивно перешкодили йому своєчасно звернутися в суд із позовом.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З метою забезпечення права позивача на судовий захист своїх прав та інтересів наявні підстави надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання ухвали шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку з викладенням об`єктивних обставин і фактів, що перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до суду, та надати підтверджуючі докази їх існування.

Керуючись ст. ст.2-20, 122-133, 160-161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

2. Позивачу надати строк 10 днів з моменту отримання ухвали для усунення викладених у мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

5. Копію ухвали направити позивачу.

Суддя Анжеліка БАБИЧ