Справа № 140/22853/23
Суддя: Каленюк Жанна Василівна
Дата ухвалення: 2024-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2024 року ЛуцькСправа № 140/22853/23

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Каленюк Ж.В.,

за участю секретаря судового засідання Клочко А.С.,

представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом Кандзюби І.М., представника відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом Шевчук Є.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління ДПС у Волинській області до Споживчого товариства «Дубок Плюс» про стягнення боргу та зустрічним позовом Споживчого товариства «Дубок Плюс» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області) звернулося з позовом до Споживчого товариства «Дубок Плюс» (далі СТ «Дубок Плюс») про стягнення заборгованості у сумі 81763,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на підставі акта фактичної перевірки від 15 лютого 2023 року №2227/03-20-07-05/38850293 податковим повідомленням-рішенням від 07 березня 2023 року № до СТ «Дубок Плюс» застосовано штрафні (фінансові) санкції за порушення норм щодо застосування реєстраторів розрахункових операцій (далі РРО) на загальну суму 81763,00 грн. Відповідач не сплатив суму фінансових санкцій у визначений законом строк. Не призвело до погашення заборгованості надіслання відповідачу і податкової вимоги від 20 червня 2023 року №0-0320, яку останній отримав 25 червня 2023 року.

З наведених підстав позивач просив стягнути до бюджету з СТ «Дубок Плюс» заборгованість у сумі 81763,00 грн.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 28 серпня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за цим позовом, судовий розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

СТ «Дубок Плюс» звернулося до суду із зустрічною позовною заявою до ГУ ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 07 березня 2023 року № (а.с.62-69).

В обґрунтування зустрічного позову СТ «Дубок Плюс» зазначило, що спірне податкове повідомлення-рішення прийняте ГУ ДПС у Волинській області за результатами фактичної перевірки 15 лютого 2023 року господарської одиниці «Бутербродна» у селі Суськ, якою встановлено порушення пунктів 1, 2 та 11 статті 3 Закону України від 06 липня 1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі - Закон №265/95-ВР).

Позивач вважає, що наказ про проведення фактичної перевірки не містить конкретних (фактичних) підстав для її призначення, а саме лише посилання у ньому на підпункт 80.2.2 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України (далі ПК України) не є достатньою підставою. У наказі не відображено, в рамках яких заходів контролюючого органу встановлено невідповідність діяльності товариства вимогам чинного законодавства, на підставі яких відомостей або документів були встановлені факти сумнівності. По суті підставою для складання акта перевірки та винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення стали не матеріали фактичної перевірки, а відомості аналітичної системи Державної податкової служби України - Системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій (далі - СОД РРО) за минулий рік.

Не погоджується СТ «Дубок Плюс» також і з висновками акта перевірки про те, що при проведенні розрахункових операцій ним створювались та надавались покупцям розрахункові документи невстановлсної форми та змісту, а саме що фіскальні касові чеки на загальну суму 76663,00 грн не містять обов`язковий реквізит цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер марки акцизного податку), а також не забезпечено режим програмування найменування підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. На думку СТ «Дубок Плюс», контролюючим органом помилково застосовано кваліфікацію правопорушення, оскільки фіскальний чек містить ставку податку та всю повну інформацію про товар та операцію, а сама відсутність частини коду УКТ ЗЕД (серія та номер) не говорить про його відсутність. Крім того, перевіркою взято чеки на загальну суму реалізованих товарів, де є акцизні і непідакцизні товари, та фактично не відокремлено чеки з продажу підакцизних товарів та товарів загальної групи, де немає коду УКТ ЗЕД підакцизної групи. Вважає, що формальна відсутність повного коду УКТ ЗЕД на фіскальному чеку не змінює встановленого факту придбання товару покупцем у визначеного продавця, а фіскальний чек підтверджує виконання розрахункової операції та містить реквізити, які достатньо повно ідентифікують господарську операцію.

СТ «Дубок Плюс» зауважило, що під час проведення контрольної розрахункової операції 15 лютого 2023 року розрахунковий документ було видано на одну пляшку пива на загальну суму 52,00 грн, а за інші періоди відсутні докази видачі покупцям розрахункового документа на загальну суму 76663,00 грн невідповідної форми або з порушенням, що виключає відповідальність відповідно до пунктів 1, 7 статті 17 Закону №265/95-ВР. До того ж статтею 17 Закону №265/95-ВР не передбачено відповідальність за порушення правил оформлення розрахункових документів, а тому застосування штрафних санкцій у цьому випадку є протиправним.

З урахуванням наведеного позивач за зустрічним позовом просив позов задовольнити.

Ухвалами Волинського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2023 року прийнято зустрічний позов до ГУ ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 07 березня 2023 року № до спільного розгляду з позовом ГУ ДПС у Волинській області до СТ «Дубок Плюс» про стягнення боргу в сумі 81763,00 грн, об`єднавши вимоги за зустрічним позовом (№П/140/31500/23) в одне провадження з первісним позовом (№П/140/22878/23); судовий розгляд справи №140/22853/23 визначено проводити за правилами загального позовного провадження (а.с.89-90).

У відзиві на зустрічну позовну заяву (а.с.96-101) відповідач за зустрічним позовом (ГУ ДПС у Волинській області) вимоги зустрічного позову заперечив, зазначивши, що фактична перевірка СТ «Дубок Плюс» призначена наказом ГУ ДПС у Волинській області від 09 лютого 2023 року №235-п, зокрема, на підставі підпункту 80.2.2 пункту 80.2 статті 80 ПК України та у зв`язку із отриманням інформації від Державної податкової служби України (ДПС України), яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи (лист від 13 жовтня 2023 року №12538/7/99-00-07-04-02-07 щодо не забезпечення режиму програмування підакцизних товарів із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД), з метою контролю за дотриманням платниками податків порядку здійснення розрахункових та касових операцій. Крім того, листом ДПС України від 12 грудня 2022 року №16218/7/99-00-07-04-02-07 зобов`язано територіальні органи ДПС провести фактичні перевірки суб`єктів господарювання, якими створювались/друкувались невідповідні розрахункові документи, зокрема, при реалізації алкогольних напоїв видавались фіскальні чеки, які не містять цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку.

Фактичною перевіркою господарської одиниці, де здійснює діяльність СТ «Дубок Плюс», встановлено порушення пунктів 1, 2 статті 3 Закону №265/95-ВР, а саме фіскальні чеки на загальну суму 76663,00 грн не містять обов`язковий реквізит цифрове значення штрихованого коду марки акцизного податку (серія і номер); та порушення пункту 11 статті 3 зазначеного Закону - не забезпечено режиму програмування найменування підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

ГУ ДПС у Волинській області наголошувало, що відповідно до пункту 2 розділу II Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21 січня 2016 року №13, цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої є обов`язковим реквізитом фіскального касового чека на товари (послуги). При цьому пунктом 3 Положення установлено, що у разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не приймається як розрахунковий.

Відповідач за зустрічним позовом вважає, що ним дотримано вимог ПК України при призначенні та проведенні фактичної перевірки, а факти виявлених порушень, зафіксовані актом перевірки, підтверджені документально та не спростовані СТ «Дубок Плюс», тому підстави для скасування податкового повідомлення-рішення відсутні.

У відповіді на відзив на зустрічну позовну заяву (а.с.123-125) СТ «Дубок Плюс» підтримало доводи, наведені у зустрічній позовній заяві.

Інші заяви по суті справи від сторін не надходили.

Ухвалою суду від 28 листопада 2023 року закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті (а.с.147).

У судовому засіданні представник ГУ ДПС у Волинській області Кандзюба І.М. позов про стягнення заборгованості просила задовольнити, одночасно заперечуючи вимоги зустрічного позову з підстав, наведених у позовній заяві та відзиві на зустрічний позов. Представник відповідача Шевчук Є.П. у задоволенні позовних вимог про стягнення заборгованості просила відмовити, задовольнивши зустрічний позов з наведених у ньому підстав.

Суд, заслухавши вступне слово представників сторін, дослідивши письмові докази, встановив такі обставини.

Наказом ГУ ДПС у Волинській області від 09 лютого 2023 року №235-п призначено фактичну перевірку господарської одиниці СТ «Дубок Плюс» - бутербродної по вулиці Киричука, 22А в селі Суськ Луцького району (а.с.107).

На підставі наказу на проведення перевірки від 09 лютого 2023 року №235-п, направлень від 09 лютого 2023 року №333, №335 та №345 (а.с.107 зворот, 108) ГУ ДПС у Волинській області провело фактичну перевірку зі складанням акта перевірки від 15 лютого 2023 року №2227/03-20-07-05/38850293 (бланк №002065) (а.с.110-111). За висновками акта перевірки (пункт 3.1) встановлено порушення СТ «Дубок Плюс» пунктів 1, 2, 11 статті 3 Закону №265/95-ВР. Як в зазначено в пункті 2.2.20 акта перевірки, встановлено порушення порядку попереднього програмування товарів товарної підкатегорії підакцизних товарів без зазначення коду УКТ ЗЕД. Реєстр реалізованих алкогольних напоїв, у фіскальних чеках яких відсутній обов`язковий реквізит - код УКТ ЗЕД, наведений у додатку 1 до акта перевірки. Дане порушення підтверджено контрольною стрічкою за 07 лютого 2023 року. Крім того, при проведенні розрахункових операцій через РРО суб`єктом господарювання створювалися та надавалися покупцям розрахункові документи невстановленої форми та змісту, а саме фіскальні касові чеки не містили обов`язковий реквізит - цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку. Реєстр реалізованих алкогольних напоїв у фіскальних чеках щодо яких відсутній обов`язковий реквізит цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) наведений у додатку 2 до акта перевірки на загальну суму 76663,00 грн. Акт перевірки підписаний буфетником ОСОБА_1 без зауважень.

Податковим повідомленням-рішенням ГУ ДПС у Волинській області від 07 березня 2023 року № (а.с.5) на підставі акта перевірки від 15 лютого 2023 року №2227/03-20-07-05/38850293, підпункту 54.3.3 пункту 554.3 статті 54 ПК України до СТ «Дубок Плюс» застосовано штрафні (фінансові) санкції у сумі 81763,00 грн, з них: у сумі 76663,00 грн на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР (у зв`язку із порушенням товариством пунктів 1, 2 статті 3 Закону №265/95-ВР) та у сумі 5100,00 грн на підставі пункту 7 статті 17 Закону №265/95-ВР (у зв`язку з виявленим порушенням пункту 11 статті 3 цього Закону) (розрахунок штрафних санкцій на а.с.131).

Податкове повідомлення-рішення, надіслане рекомендованим листом з повідомленням про вручення, отримане СТ «Дубок Плюс» 14 березня 2023 року (а.с.6 зворот).

ГУ ДПС сформувало та надіслало СТ «Дубок Плюс» податкову вимогу від 20 червня 2023 року №0-0320 про сплату заборгованості з фінансових санкцій у сумі 81763,00 грн (а.с.7), яку останнє отримало 23 червня 2023 року (а.с.8).

СТ «Дубок Плюс» суму штрафних (фінансових) санкцій не сплатило, про що видно з відомостей інформаційно-комунікаційних систем ДПС (а.с.9). Наявність заборгованості у сумі 81763,00 грн за платежами до бюджету підтверджується довідкою ГУ ДПС у Волинській області станом на 09 серпня 2023 року (а.с.3).

При вирішенні спору суд керується такими нормативно-правовими актами.

ПК України визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (пункт 1.1 статті 1 ПК України).

За приписами пункту 61.1 статті 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Податковий контроль здійснюється органами, зазначеними у статті 41 цього Кодексу, в межах їх повноважень, встановлених цим Кодексом (пункт 61.2 статті 61 ПК України).

Згідно з підпунктом 62.1.3 пункту 62.1 статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Відповідні функції контролю передбачені пунктом 19-1.1 статті 19-1 ПК України. Зокрема, контролюючі органи виконують такі функції: здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті, за додержанням порядку приймання готівки для виконання платіжних операцій (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, наявністю торгових патентів (підпункт 19-1.1.4).

За змістом підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право: проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України).

Згідно з пунктом 75.1 статті 75 ПК контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) (підпункт 75.1.3 цього пункту).

Оскаржуючи податкове повідомлення-рішення, прийняте за результатами фактичної перевірки, СТ «Дубок Плюс» вважає, що ГУ ДПС у Волинській області допущені порушення порядку призначення та проведення перевірки.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 21 лютого 2020 року у справі №826/17123/18 зазначив, що незалежно від прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

Отже, дотримання ГУ ДПС у Волинській області процедури проведення фактичної перевірки в аспекті достатності відображення в наказі підстав для її проведення підлягає першочерговій перевірці судом.

За змістом наказу ГУ ДПС у Волинській області від 09 лютого 2023 року №235-п його видано на підставі підпунктів 20.1.9, 20.1.10, 20.1.11 пункту 20.1 статті 20, пункту 75.1 статті 75, підпункту 80.2.2 пункту 80.2, пункту 80.8 статті 80, підпунктів 69.2, 69.27 підрозділу 10 розділу XX ПК України та на підставі інформації від ДПС України, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи (лист від 13 грудня 2022 року №12538/7/99-00-07-04-02-07 щодо незабезпеченн режиму програмування підакцизних товарів із зазначенням коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД), з метою контролю за дотриманням платником податків порядку здійснення розрахункових та касових операцій, вимог законодавства щодо встановлених державою фіксованих цін, граничних цін та граничних рівнів торговельної надбавки (націнки), оформлення роботодавцем трудових відносин з працівниками (найманими особами), здійснення функцій визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту етилового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального.

Суд зазначає, що порядок проведення фактичної перевірки визначений статтею 80 ПК України. Фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи) (пункт 80.1 статті 80 ПК України).

Відповідно до абзацу третього пункту 81.1 статті 81 ПК України посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, зокрема, копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу.

Таким чином, ПК України закріплює таку обов`язкову вимогу щодо змісту наказу про проведення перевірки, як необхідність відображення підстави для її проведення, визначеної цим Кодексом. Під час вирішення питання щодо правомірності призначення і проведення перевірки, зокрема фактичної, необхідно надавати оцінку достатності змісту наказу в контексті чіткого визначення у ньому правової (юридичної) підстави проведення такої перевірки та існування відповідної фактичної підстави, яка є передумовою для її проведення.

Згідно з підпунктом 80.2.2 пункту 80.2 статті 80 ПК України (на який є посилання в наказі від 09 лютого 2023 року №235-п) фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав: у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, у тому числі із забезпеченням можливості проведення розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів.

Отже, підставою для проведення фактичної перевірки згідно з підпунктом 80.2.2 пункту 80.2 статті 80 ПК України слугує наявність та/або отримання від державних органів або органів місцевого самоврядування інформації про можливі порушення платником податків законодавства щодо проведення розрахункових операцій за товари (послуги).

При вирішенні спору суд враховує висновки Верховного Суду (зокрема, але не виключно, викладені у постановах від 11 липня 2022 року у справі №120/5728/20-а, від 21 грудня 2022 року у справі №500/1331/21) про те, що формулювання конкретного змісту наказу є дискрецією контролюючого органу, однак з обов`язковим дотриманням вимог норм абзацу третього пункту 81.1 статті 81 ПК щодо змісту наказу про проведення перевірки. У разі встановлення в одному підпункті статті декількох самостійних підстав для проведення перевірки кожна з них не обов`язково має бути сформульована тотожно до змісту правової норми, якою ця підстава встановлена, проте повинна бути чітко визначена та відповідати правовій нормі. Виконання такої вимоги забезпечує розуміння суб`єктом господарювання причин, що зумовили проведення перевірки, а також кола питань, які можуть бути її предметом, залежно від підстави проведення. У такій ситуації в разі виникнення спору щодо наявності дійсних підстав для проведення перевірки або обґрунтованості припущень щодо вчинення суб`єктом господарювання порушень суд має можливість перевірити ці питання під час розгляду адміністративної справи.

У ході розгляду справи судом встановлено, що передумовою призначення фактичної перевірки є лист ДПС України від 13 жовтня 2022 року №12538/7/99-00-07-04-02-07 щодо незабезпечення режиму програмування підакцизних товарів із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (на нього є посилання в наказі від 09 лютого 2023 року №235-п).

Зазначеним листом ДПС України доведено інформацію, зокрема, перелік суб`єктів господарювання, які за відомостями СОД РРО при здійсненні розрахункових операцій не забезпечили режиму програмування із зазначенням коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД, серед них СТ «Дубок Плюс» (а.с.132-133).

У доповідній записці від 09 лютого 2023 року №48/03-20-07-05-01 про надання дозволу на проведення фактичних перевірок (а.с.103) є посилання не тільки на зазначений лист ДПС України, а й на лист від 12 грудня 2022 року №16218/7/99-00-07-04-02-07, яким зобов`язано територіальні органи ДПС провести фактичні перевірки суб`єктів господарювання, якими створювались/роздруковувалися невідповідні розрахункові документи, зокрема, при реалізації алкогольних напоїв видавались фіскальні чеки, які не містять цифрового значення коду марки акцизного податку (а.с.134-135).

Встановлені у справі обставини дають підстави для висновку, що правовою підставою для проведення фактичної перевірки СТ «Дубок Плюс» є підпункт 80.2.2 пункту 80.2 статті 80 ПК України, а фактичною інформація про можливі порушення при здійсненні розрахункових операцій при продажу алкогольних напоїв. З огляду на посилання в наказі від 09 лютого 2023 року №235-п на джерело інформації про можливі порушення (лист ДПС України від 13 жовтня 2022 року №12538/7/99-00-07-04-02-07) суд вважає, що порушень положень законодавства в частині наявності підстав та процедури проведення перевірки, ГУ ДПС у Волинській області не допущено. Тому суд відхиляє доводи СТ «Дубок Плюс» щодо протиправності оскаржуваного податкового повідомлення-рішення з підстав порушень порядку призначення та проведення фактичної перевірки у цьому разі.

Оцінюючи доводи сторін по суті виявлених порушень, суд виходить з таких міркувань.

Правила та порядок застосування РРО та здійснення за їх допомогою відповідних розрахункових операцій, а також відповідальність за порушення таких вимог в повному обсязі врегульовані приписами Закону №265/95-ВР, дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Згідно зі статтею 3 Закону №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок (пункт 1);

надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти) (пункт 2);

проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями (пункт 11).

За визначенням, наведеним у статті 2 Закону №265/95-ВР, розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Наказом Міністерства фінансів України від 21 січня 2016 року №13 затверджено Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затверджене (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11 лютого 2016 року за №220/28350; далі - Положення №13), пунктом 2 розділу II якого передбачено обов`язкові реквізити для фіскального чека.

Відповідно до пункту 1 розділу II Положення №13 (зі змінами) фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі - фіскальний чек) - розрахунковий документ/ електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги).

Пунктом 2 розділу II Положення №13 встановлено обов`язкові реквізити фіскального касового чека на товари (послуги). Серед обов`язкових реквізитів - код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7); цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9).

Марка акцизного податку - спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів (пункт 14.1.107 статті 14 Податкового кодексу України).

Пунктом 226.7 статі 226 ПК України передбачено, що кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.

Суд також зазначає, що внесення змін до Положення №13 в частині реквізитів введення такого реквізиту фіскального чека, як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством), зумовлене посиленням контролю за обігом підакцизних товарів.

Установлені в Положенні №13 вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий (пункт 3 розділу І Положення №13).

Відповідальність за порушення вимог Закону №265/95-ВР суб`єктами господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), встановлена статтею 17 цього Закону.

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що пункт 1 статті 17 Закону №265/95-ВР встановлює відповідальність за невиконання суб`єктом господарювання щонайменше одного з трьох обов`язків: 1) непроведення розрахункової операції через РРО; 2) проведення розрахункової операції через РРО, однак на неповну суму покупки; 3) невидачі відповідного (тобто такого, що відповідає вимогам щодо форми і змісту) розрахункового документа. Перші два обов`язки суб`єкта господарювання випливають зі змісту пункту 1 статті 3 Закону №265/95-ВР, а третій - з пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР. Отже, наявність будь-якої з таких обставин (у сукупності або окремо) і утворює склад правопорушення.

У випадку притягнення суб`єкта господарювання до фінансової відповідальності за невиконання обов`язку, встановленого пунктом 1 статті 3 Закону №265/95-ВР, перевірці підлягають обставини безпосереднього здійснення розрахункової операції, однак її непроведення через РРО, та/або здійснення розрахункової операції на більшу суму, ніж проведено через РРО.

У випадку притягнення суб`єкта господарювання до фінансової відповідальності за невиконання обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР перевірці підлягають як обставини видачі/невидачі розрахункового документа, так і обставини відповідності такого вимогам щодо форми і змісту.

На таке правозастосування вказано Верховним Судом у постанові від 02 лютого 2023 року у справі №500/6845/21, у якій також зроблено висновок, що Закон №265/95-ВР встановлює безпосередній зміст обов`язку суб`єктів господарювання і порядок його виконання, а Положення №13 - форму його реалізації (форму і зміст документів, які є складовими звітності).

Таким чином, проведення розрахункової операції через РРО без видачі розрахункового документа встановленої форми та змісту тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання фінансової санкції, передбаченої пунктом 1 частини 17 Закону №265/95-ВР, а доводи СТ «Дубок Плюс» про те, що Закон №265/95-ВР не передбачає відповідальність суб`єкта господарювання у разі видачі ним розрахункового документа, у якому відсутній якийсь реквізит, є помилковим.

Оцінюючи доводи сторін стосовно наявності/відсутності складу порушення СТ «Дубок Плюс» пунктів 1, 2 статті 3 Закону №265/95-ВР, суд виходить з того, що фактичною підставою для застосування спірним податковим повідомленням-рішенням на підставі пункту 1 статті 17 цього Закону штрафних (фінансових) санкцій слугувало здійснення розрахункових операцій із видачею невідповідного розрахункового документа, у якому відсутнє такий обов`язковий реквізит, як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (серія і номер марки акцизного податку).

За змістом спірних податкових повідомлень-рішень судом встановлено, що позивача притягнуто до фінансової відповідальності за невиконання обов`язків, встановлених як пунктом 1, так і пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Суд повторює, що безпосередній зміст обов`язку платника податку, який визначений у пункті 1 статті 3 Закону №265/95-ВР, полягає у тому, щоб усі розрахункові операції відбувалися саме із застосуванням РРО і на повну суму покупки. За змістом акта фактичної перевірки, контролюючим органом не зафіксовано факту непроведення СТ «Дубок Плюс» розрахункових операцій через РРО та фактів здійснення розрахункової операції на неповну суму покупки. Безпосередньо під час фактичної перевірки контролюючим органом проведено контрольну розрахункову операцію, за якою було надано розрахунковий документ встановленої форми та змісту (пункти 2.2.12 та 2.2.13 акта перевірки). Отже, висновки про порушення пункту 1 статті 3 Закону №265/95-ВР є безпідставним.

Водночас актом перевірки установлено порушення пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР (видача покупцям розрахункових документів (фіскальних чеків) невстановленої форми та змісту) під час реалізації алкогольних напоїв на загальну суму 76663,00 грн. Перелік фіскальних чеків, у яких відсутній такий обов`язковий реквізит, як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (серія і номер марки акцизного податку), наведений у додатку 2 до акта перевірки, який сформовано за даними СОД РРО, що також підтверджується відомостями контрольних стрічок (вибірковим порядком).

За приписами пункту 1.2 розділу I Порядку передачі інформації від реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів Державної податкової служби України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08 жовтня 2012 року №1057 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 17 жовтня 2012 року за №1744/22056; далі - Порядок №1057), система обліку даних РРО (СОД РРО) - інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених реєстраторами розрахункових операцій і програмними реєстраторами розрахункових операцій), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів.

Дослідивши зміст додатка 2 до акта фактичної перевірки (а.с.113 зворот 116, те саме на а.с.136-142), встановлено, що він містить вичерпну інформацію щодо фіскальних чеків, у яких не зазначено серію та номер марки акцизного податку щодо такого товару, як горілка, коньяк, який був проданий покупцям, що вказує на порушення вимог пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР. Достовірність такого доказу не спростована СТ «Дубок Плюс», представник якого підтвердила у судовому засіданні, що додаток сформовано з фіскальних чеків, інформація про обсяг виконаних розрахункових операцій за якими заноситься до фіскальної пам`яті РРО або фіскального сервера контролюючого органу.

Вказане порушення підтвердила у письмових поясненнях і уповноважена особа СТ «Дубок Плюс» - буфетник ОСОБА_1 (була присутня під час фактичної перевірки), яка повідомила, що не знала, що при реалізації напою необхідно зазначати марки акцизного податку (а.с.116 зворот).

Поряд з тим представник позивача за зустрічним позовом постійно наголошувала, що контролюючим органом безпідставно взято чеки на загальну суму 76663,00 грн щодо реалізованих товарів алкогольних напоїв, як тих, які підлягають маркуванню (міцні алкогольні напої), так і ті, які маркуванню не підлягають.

З цього приводу суд зазначає, що алкогольні напої - продукти, одержані шляхом спиртового бродіння цукровмісних матеріалів або виготовлені на основі харчових спиртів з вмістом спирту етилового понад 0,5 відсотка об`ємних одиниць, які зазначені у товарних позиціях 2203, 2204, 2205, 2206 (крім квасу «живого» бродіння), 2208 згідно з УКТ ЗЕД, а також з вмістом спирту етилового 8,5 відсотка об`ємних одиниць та більше, які зазначені у товарних позиціях 2103 90 ЗО 00, 2106 90 згідно з УКТ ЗЕД (абзац сьомий статті 1 Закону України від 19 грудня 1995 року №481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», далі Закон №481/95-ВР).

Не підлягають маркуванню звичайні (неігристі) вина та зброджені напої, що класифікуються у товарній позиції 2204 (крім 2204 10, 2204 21 06 00, 2204 21 07 00, 2204 21 08 00, 2204 21 09 00, 2204 22 10 00, 2204 29 10 00) та у товарних підкатегоріях 2205 10 10 00, 2205 90 10 00, 2206 00 59 00, 2206 00 89 00 згідно з УКТ ЗЕД, фактична міцність яких вища за 1,2 відсотка об`ємних одиниць етилового спирту, але не вища за 15 відсотків об`ємних одиниць етилового спирту, за умови, що етиловий спирт, який міститься у готовому продукті, має повністю ферментне (ендогенне) походження (абзац п`ятого пункту 226.10 статті 226 ПК України).

Детальне вивчення матеріалів перевірки, зокрема, додатка 2 вказує на те, що він сформований виключно стосовно реалізації таких алкогольних напоїв, як горілка та коньяк, тобто, які підлягають маркуванню, але розрахункові документи при продажу яких не відповідали встановленій формі та змісту не містили обов`язкового реквізиту цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку. Реквізити марки акцизного податку складаються з її серії та номера і мають бути відображені в розрахунковому документі (фіскальному чеку), який свідчить про їх продаж, разом з назвою, ціною та фактичним об`ємом алкогольного напою.

Згідно з правовим висновком Верховного Суду у постанові від 02 лютого 2023 року у справі №500/6845/21, за змістом норм Положення №13 слід розрізняти недолік реквізиту у розрахунковому документі від відсутності відповідного реквізиту взагалі. У першому випадку дійсно неможливо стверджувати, що документ втрачає статус розрахункового, натомість, у другому випадку безпосередньо Положення №13 вказує, що такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Застосовуючи цей висновок до правовідносин, які виникли у цій справі, суд дійшов переконання про правомірність застосування до СТ «Дубок Плюс» штрафних санкцій на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення вимог пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР у зв`язку видачею розрахункових документів (при продажу алкогольних напоїв, що підлягають маркуванню), у яких відсутній обов`язковий реквізит (цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку). Суд повторює, що у такому разі документ не прийматиметься як розрахунковий, про що прямо встановлено у пункті 3 розділу І Положення №13, й таке порушення не є формальним.

Склад та зміст цього правопорушення підтверджується також роздрукованими (вибірковим порядком) фіскальними чеками (а.с.112-113).

Досліджені у справі докази є належними та допустимими, й вони підтверджують порушення СТ «Дубок Плюс» пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР, а доводи товариства «про відсутність частини коду УКТ ЗЕД (серія та номер)» грунтуються на помилковому розумінні змісту висновків акта перевірки.

Оскільки штрафні санкції, визначені податковим повідомленням-рішення від 07 березня 2023 року №, застосовані також і за порушення СТ «Дубок Плюс» вимог пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР, а їх загальний розмір становить 76663,00 грн (тобто, загальну суму алкогольних напоїв, проданих з видачею невідповідних розрахункових документів), то суд вважає, що безпідставність посилання на пункт 1 статті 3 Закону №265/95-ВР в цьому рішенні не тягне за собою його протиправність.

З матеріалів справи також слідує, що відповідачем застосовано до СТ «Дубок Плюс» штраф на підставі пункту 7 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення пункту 11 статті 3 цього Закону.

Відповідно до пункту 7 статті 17 Закону №265-ВР за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах - триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Пунктом 7 статті 17 Закону №265/95-ВР окремо встановлена відповідальність за проведення розрахункових операцій через РРО та/або програмних РРО без використання режиму програмування, який передбачає зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.

Найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД відповідно до пункту 2 розділу ІІ Положення №13 відображається у рядку 7 фіскального касового чеку.

В додатку 1 до акта перевірки відображено реєстр реалізованих підакцизних товарів, щодо яких не забезпечено режим програмування, що видно із фіскальних касових чеків, у яких відсутнє значення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (а.с.116а). При цьому ГУ ДПС у Волинській області має можливість роздрукувати фіскальні касові чеки, відомості яких відображені в додатку 1. Проте у судовому засіданні представник СТ «Дубок Плюс» не спростувала та не заперечила відомостей додатка 1, лише стверджувала, що цей недолік на сьогодні виправлено.

Наведене у сукупності підтверджує висновки акта перевірки про порушення пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР, відповідальність за яке установлена пунктом 7 Закону. Штраф, передбачений цією нормою, - триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (що становить 5100,00 грн) - не залежить від суми реалізованих підакцизних товарів. Тому суд вважає, що ГУ ДПС у Волинській області правомірно застосовано штраф на підставі пункту 7 статті 17 Закону №265/95-ВР у сумі 5100,00 грн.

Згідно з частинами першою, другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За обставин цієї справи та наведених норм чинного законодавства, якими врегульовані спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що ГУ ДПС у Волинській області як суб`єктом владних повноважень доведено правові та фактичні підстави для застосування до СТ «Дубок Плюс» штрафних санкцій на підставі пунктів 1, 7 Закону №265/95-ВР на загальну суму 81763,00 грн. Таким чином, податкове повідомлення-рішення від 07 березня 2023 року № прийняте на підставі, у межах повноважень та відповідно до закону. То ж суд не знаходить підстав для його скасування, а тому у задоволенні зустрічного позову СТ «Дубок Плюс» до ГУ ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомленні-рішення належить відмовити.

Поряд з тим судом встановлено, що СТ «Дубок Плюс» штрафні (фінансові) санкції згідно з податковим повідомленням-рішенням від 07 березня 2023 року № не сплатило; вони залишаються несплаченими і на час розгляду цієї справи.

Згідно з пунктом 57.3 статті 57 ПК України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1-54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

СТ «Дубок Плюс», отримавши 14 березня 2023 року зазначене податкове повідомлення-рішення, його в адміністративному порядку не оскаржило та процедуру судового оскарження ініціювало шляхом пред`явлення зустрічного позову лише отримавши позов ГУ ДПС у Волинській області про стягнення заборгованості у сумі 81763,00 грн.

У разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. Податкова вимога разом з детальним розрахунком суми податкового боргу надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання (пункти 59.1, 59.3 статті 59 ПК України).

За приписами пункту 95.2 статті 95 ПК України стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

До пред`явлення позову про стягнення з СТ «Дубок Плюс» заборгованості зі сплати санкцій ГУ ДПС України у порядку, встановленому статтею 59 ПК України, надіслало платнику податкову вимогу від 20 червня 2023 року №0-0320 (а.с.7), яку той отримав 23 червня 2023 року (а.с.8).

Неоскарження податкового повідомлення-рішення і після отримання податкової вимоги та несплата штрафу упродовж місяця давали підстави ГУ ДПС у Волинській області на пред`явлення позову про стягнення заборгованості у судовому порядку.

Оскільки штрафні (фінансові) санкції у сумі 81763,00 грн, застосовані податковим повідомленням-рішенням від 07 березня 2023 року №, залишаються несплаченими СТ «Дубок Плюс», таке податкове повідомлення-рішення у судовому порядку не скасоване, то позовні вимоги про їх стягнення до бюджету підлягають задоволенню.

У зв`язку із відмовою у задоволенні зустрічного позову судові витрати зі сплати судового збору згідно з квитанціями до платіжної інструкції на переказ готівки від 30 серпня 2023 року №0.0..1, від 11 вересня 2023 року №0.0..1, від 05 жовтня 2023 року №0.0..1 (а.с.34, 42, 70, 79-81) СТ «Дубок Плюс» відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 243-246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Головного управління ДПС у Волинській області до Споживчого товариства «Дубок Плюс» про стягнення боргу задовольнити повністю.

Стягнути із Споживчого товариства «Дубок Плюс» заборгованість у сумі 81763,00 грн (вісімдесят одна тисяча сімсот шістдесят три грн 00 коп.).

В задоволенні зустрічного позову Споживчого товариства «Дубок Плюс» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним позовом: Головне управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, будинок 4, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 44106679).

Відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним позовом: Споживче товариство «Дубок Плюс» (45201, Волинська область, місто Ківерці, вулиця Соборності, будинок 1, ідентифікаційний код юридичної особи 38850293).

Суддя Ж.В. Каленюк

Повний текст рішення складено 19 січня 2024 року