Справа № 240/10481/20
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2024-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

19 січня 2024 року

м. Київ

справа №240/10481/20

адміністративне провадження №К/990/375/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Чиркіна С.М.,

суддів: Кравчука В.М., Шарапи В.М.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 14.06.2023 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 28.08.2023 у справі № 240/10481/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

У червні 2020 року ОСОБА_1 (далі - позивачка) звернулася до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області (далі - відповідач), в якому просила:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати з 17.07.2018 підвищення до пенсії позивачу, як непрацюючому пенсіонеру, який проживає на території радіоактивного забруднення, у розмірі, визначеному статтею 39 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи»;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 з 17.07.2018 підвищення до пенсії як непрацюючому пенсіонеру, який проживає на території радіоактивного забруднення, відповідно до статті 39 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», у розмірі, що дорівнює трьом мінімальним заробітним платам (згідно із законом про Державний бюджет України на відповідний рік).

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 01.04.2021 позов задоволено.

25.05.2023 на адресу Житомирського окружного адміністративного суду надійшла заява від ОСОБА_2 про заміну стягувача у справі №240/10481/20.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 14.06.2023 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_2 про заміну сторони правонаступником.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 28.08.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено, ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 14.06.2023 скасовано та прийнято нову постанову, якою заяву ОСОБА_2 про заміну стягувача у справі № 240/10481/20 задоволено та замінено стягувача - ОСОБА_1 у виконавчому листі з виконання рішення Житомирського окружного адміністративного суду у справі №240/10481/20 на її правонаступника - ОСОБА_2 .

03.01.2024 на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга відповідача, надіслана 20.12.2023, на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 14.06.2023 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 28.08.2023.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, суд установив, що вона не відповідає вимогам статті 330 КАС України, з огляду на таке.

Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Всупереч зазначеної вище законодавчої норми скаржник не додав до касаційної скарги документ про сплату судового збору у розмірі, визначеному Законом України від 08.07.2011№ 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI).

В порядку передбаченому підпунктом 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674VI ставка судового збору за подання до адміністративного суду, зокрема, касаційної скарги на ухвалу суду встановлена у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2023 - 2 684,00,00 гривень.

Водночас, згідно з інформацією зазначеною у платіжній інструкції від 15.12.2023 №454, скаржником сплачено судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 1 681,60 гривень.

Отже позивачем недоплачено судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 1002,40 гривень.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 КАС України.

За приписами статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання передбачених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. У цій ухвалі зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Для усунення недоліків касаційної скарги скаржнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1002,40 гривень за такими реквізитами: Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102 Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA0026007 Код класифікації доходів бюджету 22030102 Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055) Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Відповідно до частини першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною другою статті 329 КАС України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Разом з касаційною скаргою скаржником подано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 14.06.2023 та постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 28.08.2023. У вказаному клопотанні скаржник зазначає, що до його Електронного кабінету щоденно надходить значна кількість кореспонденції. Вказує, що з 20.08.2023 у розділ повідомлення надійшло 52822 процесуальних документів, що підлягали реєстрації службою діловодства в підсистемі Електронний документообіг. Також скаржник зазначає, що з 20.08.2023 по 05.12.2023 до його Електронного кабінету до нього надійшло 41223 процесуальні документи від Житомирського окружного адміністративного суду. Значний обсяг вхідної кореспонденції, що підлягає реєстрації в підсистемі Електронний документообіг, присвоєння реєстраційного номеру, потребує значних як людських так і технічних ресурсів та не дозволяє в повній мірі забезпечити реєстрацію всієї кореспонденції в день її надходження до Електронного кабінету. Також зазначає, що оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції отримано 05.12.2023 за вхідним №78579/7. На підтвердження вказаної інформації скаржником надано скріншот зареєстрованої постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 28.08.2023 в підсистемі «Електронний документообіг», скріншот кількості процесуальних документів які надійшли в розділ «Повідомлення» в підсистемі «Електронний суд», скріншот кількості процесуальних документів, які надійшли скаржнику від Житомирського окружного адміністративного суду.

Верховний Суд наголошує, що статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Тобто особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, цілком використовувати наявні засоби та можливості, передбачені законодавством. Отже, учасники процесу мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не мають допускати затримки та невиправданого зволікання під час виконання своїх процесуальних обов`язків.

Також згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки учасників справи, відповідно до якого особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить діяти сумлінно, тобто виявляти добросовісне ставлення до наявних у неї прав і здійснювати їхню реалізацію в такий спосіб, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, і, передовсім, щодо дотримання строку на касаційне оскарження. Для цього учасник справи повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати цілком наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Важливість дотримання строків звернення з касаційною скаргою зумовлена також й тим, що у контексті концепції справедливого судового розгляду особливу цінність має принцип юридичної визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення тільки задля повторного слухання справи й ухвалення нового рішення. Відступ від цього принципу можливий, тільки коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами.

Верховний Суд підкреслює, що особливими та непереборними визнаються обставини, які не залежать від волевиявлення сторони й пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, які не залежать від волі особи та об`єктивно унеможливлюють вчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, звернення до суду з касаційною скаргою.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права на оскарження судового рішення в касаційному порядку в строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.

Організація роботи Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, зокрема, супроводження справ у судах та підготовка процесуальних документів, не належить до поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження судового рішення, оскільки не є об`єктивно непереборними обставинами.

Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципів належного врядування та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Негативні наслідки, які настали у зв`язку з організацією роботи державної установи є, певною мірою, відповідальністю за неналежне виконання таким суб`єктом владних повноважень своїх процесуальних обов`язків.

Водночас, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду.

Щодо посилання скаржника на введений в Україні воєнний стан та пропуск у зв`язку з цим строку на подання касаційної скарги, Суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Отже, саме лише посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання касаційної скарги для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до Верховного Суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення військового стану вплинуло на роботу цього державного органу, що в свою чергу обумовило пропуск строку на подання касаційної скарги, а наведені скаржником обставини не є поважними, оскільки обставини внутрішньої роботи в межах установи є суб`єктивними, адже стосуються належної організації роботи в середині установи та залежать від волі керівника та працівників, а тому не виправдовують зволікання у вчиненні процесуальних дій.

Зважаючи на наведене, вказані скаржником у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження причини його пропуску, не є поважними в розумінні вимог процесуального закону, що є підставою для залишення касаційної скарги без руху.

За таких обставин, відповідно до правил статті 332 КАС України касаційну скаргу необхідно залишити без руху та встановити скаржнику строк для усунення вказаного недоліку шляхом направлення до суду касаційної інстанції відповідних доказів на обґрунтування заяви про поновлення строку на подачу касаційної скарги.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання передбачених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. У цій ухвалі зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

З огляду на викладене, задля усунення вказаних недоліків, скаржнику необхідно зазначити поважні причини пропуску строку касаційного оскарження з наданням відповідних доказів та надати документ про сплату судового збору.

Керуючись статтями 169, 328, 329, 330, 332 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 14.06.2023 та постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 28.08.2023 у справі № 240/10481/20 - відмовити.

Касаційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 14.06.2023 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 28.08.2023 у справі № 240/10481/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Роз`яснити, що невиконання в установлений судом строк вимог ухвали щодо поновлення строку на касаційне оскарження є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження у справі, а у разі не усунення недоліків в іншій частині - касаційну скаргу буде повернуто.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач: С.М. Чиркін

Судді: В.М. Кравчук

В.М. Шарапа