Справа № 460/18562/23
Суддя: Пліш Михайло Антонович
Дата ухвалення: 2024-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2024 рокуЛьвівСправа № 460/18562/23 пров. № А/857/20923/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Пліша М.А.,

суддів Мікули О.І., Курильця А.Р.,

за участю секретаря судового засідання Гриньків І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу керівника Здолбунівської окружної прокуратури на ухвалу Рівненського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду (головуючий суддя Комшелюк Т.О., м. Рівне, повний текст ухвали складено 18 жовтня 2023 року.) у справі № 460/18562/23 за адміністративним позовом керівника Здолбунівської окружної прокуратури до Державної комісії України по запасах корисних копалин, Державної служби геології та надр України, Рівненської обласної ради, Товариства з обмеженою відповідальністю «Терабуд компані» про визнання протиправними та скасування протоколу,-

В С Т А Н О В И В :

Керівник Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави звернувся в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Державної комісії України по запасах корисних копалин, Державної служби геології та надр України, Рівненської обласної ради, Товариства з обмеженою відповідальністю «Терабуд компані», в якому просив:

1) визнати протиправним та скасувати протокол № 4653 від 26.12.2018 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин;

2) визнати протиправним та скасувати рішення двадцять сьомої сесії сьомого скликання Рівненської обласної ради № 1483 від 30.08.2019 «Про погодження надання надр у користування товариству з обмеженою відповідальністю «Терабуд компані» з метою видобування базальтів Великомидського родовища, що знаходиться у Костопільському районі Рівненської області»;

3) визнати протиправним та скасувати спеціальний дозвіл на користування надрами від 12.02.2020 № 6396, виданий Державною службою геології та надр України Товариству з обмеженою відповідальністю «Терабуд компані».

Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2023 року позовну заяву залишено без розгляду, з підстав передбачених ст. 123 КАС України.

Не погодившись з таким судовим рішенням, керівник Здолбунівської окружної прокуратури оскаржив його в апеляційному порядку, просить таке скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В апеляційній скарзі зазначає, що суд першої інстанції прийшов до висновку, що прокурором не наведено обставин, які б давали підстави для висновку про наявність об`єктивних, тобто таких, що не залежали від волі позивача обставин, які би зумовили поважність пропуску встановленого законом строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до положень ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути: день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи; день отримання поштового відправлення, в якому особі надіслано рішення, яке вона оскаржує; день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії; день, коли мало бути прийняте рішення (вчинено дію), якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна дізнатись» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльність), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Подібна позиція щодо застосування ст. 122 КАС України наведена в постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 18.02.2021 у справі № 640/25034/19, від 06.07.2018 у справі № 826/3442/17, від 30.03.2021 у справі № 400/1825/20.

Проте, обґрунтовуючи ухвалу суд першої інстанції обмежився тим, що зазначив про наявність у відкритому доступі інформації про рішення Рівненської обласної ради №1483 від 30.08.2019 «Про погодження надання надр у користування ТОВ «Терабуд компані» з метою видобування базальтів Великомидського родовища, що знаходиться у Костопільському районі Рівненської області» та наказу Державної служби геології та надр України Ж325 від 04 09.2019 про надання спеціального дозволу на користування надрами ТОВ «Терабуд компані», згідно якого «Терабуд компані» отримало оскаржуваний спеціальний дозвіл на користування надрами.

При цьому, апелянт зазначає, що залишаючи позовну заяву прокурора без розгляду, суд першої інстанції взагалі не врахував, що наявність у відкритому доступі рішень відповідачів не свідчить про порушення інтересів держави, що лише після отримання усіх документів та вивчення їх в сукупності прокурор встановив порушення інтересів держави та підстави для звернення до суду з позовом.

Основною вимогою у позові керівника Здолбунівської окружної прокуратури є визнання протиправним та скасування протоколу №4653 від 26.12.2018 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин, а усі інші вимоги, є похідними. Саме протиправність протоколу свідчить про протиправність усіх інших дозвільних документів, які прийняті на його основі.

Проте, в порушення ст. 122 КАС України, суд першої інстанції не з`ясовував питання чи був обізнаний прокурор з обставинами прийняття оскаржуваного протоколу №4653 від 26.12.2018 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин та здійснення Державною службою геології та надр України державної реєстрації ТОВ «Терабуд компані» робіт з геологічного вивчення надр в межах родовища базальтів Великомидське.

Окрім того, суд першої інстанції безпідставно дійшов до висновку про презумпцію можливості та обов`язку прокурора знати про порушення законодавства, які стали підставою для скерування позову до суду відразу після вчинення відповідних дій відповідачами.

Судом не враховано, що згідно ст. 131-1 Конституції України органи прокуратури здійснюють представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Такий порядок викладений у ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», за приписами якої прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Частиною 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Зважаючи на роль прокурора в демократичному суспільстві та потребу дотримання справедливого балансу в питанні рівноправності сторін судового провадження, законодавець виходить із того, що інтереси держави повинні насамперед захищати відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор, який не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень.

Водночас, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор, реалізуючи представницькі повноваження, виконує субсидіарну роль та замінює в судовому провадженні суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам також у випадку відсутності такого органу (постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц, від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

Також, звертає увагу на те, що після здійснення Державною службою геології та надр України державної реєстрації ТОВ «Терабуд компанія» робіт з геологічного вивчення надр в межах родовища та прийняття Державною комісією по запасах корисних копалин оскаржуваного протоколу Здолбунівська окружна прокуратура не володіла інформацією про недотримання відповідачами вимог законодавства, які порушують інтереси держави.

Таким чином, у Здолбунівської окружної прокуратури не було підстав для скерування запитів в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» з метою отримання оскаржуваного протоколу та інформації щодо підстав здійснення Державною службою геології та надр України державної реєстрації ТОВ «Терабуд компані» робіт з геологічного вивчення надр, що вказує на невірне застосування судом вищевказаних норм матеріального права.

Судом залишено поза увагою, що встановлення порушень, які стали підставою для звернення до суду стали відомі керівнику окружної прокурору лише після 30.05.2023, тобто, після дати надання дозволу на розголошення відомостей досудового розслідування у кримінальному провадженні з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави.

Зокрема, Здолбунівською окружною прокуратурою 04.04.2023 скеровано запит на Рівненську обласну раду щодо надання інформації та документів щодо підстав прийняття Рівненською обласною радою рішень про погодження надання надр для видобування корисних копалин на території Рівненського району. Фактично оскаржуваний протокол органами прокуратури отриманий від Рівненської обласної ради лише 14.04.2023.

Після отримання та опрацювання протоколу прокурору стало відомо про порушення Державною комісією України по запасах корисних копалин вимог Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 № 865. Саме зі змісту вказаного протоколу вбачається, що серед документів, які подавались ТОВ «Терабуд компані» та розглянуті Державною комісією України по запасах корисних копалин був відсутній діючий спеціальний дозвіл на користування надрами.

Разом з тим, остаточно факт порушення інтересів держави в даній справі встановлено прокурором 30.05.2023, після отримання в межах кримінального провадження інформації від Державної служби геології та надр України №3687/03-4/2-23 щодо документів на підставі яких здійснено державну реєстрацію ТОВ «Терабуд компані» робіт з геологічного вивчення надр Великомидського родовища.

Так, ст. 39 Кодексу України про надра (в редакції на час виникнення правовідносин) визначено, що роботи і дослідження, пов`язані з геологічним вивченням надр, підлягають обов`язковій державній реєстрації та обліку з метою узагальнення і максимального використання результатів вивчення надр, а також запобігання дублюванню зазначених робіт. Державну реєстрацію та облік робіт і досліджень, повґязаних з геологічним вивченням надр, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 14.06.2013 № 263 затверджено Порядок державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр. Згідно вимог зазначеного порядку державна реєстрація робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр здійснюється, зокрема на підставі діючого спеціального дозволу на користування надрами.

Проте, всупереч вимог законодавства ТОВ «Терабуд компані» до заяви про проведення державної реєстрації відповідних робіт спеціальний дозвіл на користування надрами не долучався, що підтверджується документами, доданими до листа №3687/03-4/2-23 від 29.06.2023.

Таким чином, на підставі вказаних документів прокурором встановлено, що ТОВ «Терабуд компані» не є надрокористувачем в розумінні вимог Кодексу України про надра, відповідно не є суб`єктом, наділеним правом на певний вид надрокористування - геологічне вивчення.

Як наслідок, ТОВ «Терабуд компані» не могло подавати матеріали попередньої геолого-економічної оцінки запасів базальтів Великомидського родовища для отримання протоколу апробації, на підставі якого в подальшому видано поза процедурою аукціону спеціальний дозвіл на користування надрами від 12.02.2020 № 6396, оскільки ТОВ «Терабуд компані» не видавався спеціальний дозвіл на геологічне вивчення зазначеного родовища.

Окрім того, Рівненським окружним адміністративним судом при ухвалені рішення не враховано висновки Великої Палати Верховного Суду щодо застосування норм права у подібній справі, викладені у постанові від 13.02.2019 по справі № 826/13768/16.

Так, Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що обставини виявлення прокурором під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні відповідних порушень інтересів держави, які підлягають захисту в суді, поза межами строку звернення до суду повинні враховуватися судами як поважні причини пропуску строку звернення до адміністративного суду, якщо прокурор звернувся до суду протягом шести місяців з дня виявлення таких порушень. Проте направлення прокурором листів до відповідних державних органів щодо здійснення заходів захисту інтересів держави не зупиняє та не перериває перебігу встановленого процесуальним законом шестимісячного строку звернення до суду.

З урахуванням зазначеної позиції Великої Палати Верховного Суду, строк звернення прокурором до суду становить шість місяців з для виявлення порушень, а не три місяці як встановив суд першої інстанції.

Також, звертає увагу суду, що наявність інституту поновлення строків позовної давності передбачає можливість її поновлення у разі пропуску із поважних причин, що і було зроблено судом першої інстанції при відкритті провадження у даній справі.

Таким чином, судом надавалась оцінка обставинам щодо наявності підстав для поновлення прокурору строків звернення до суду, а тому залишення позовної заяви без розгляду ухвалою від 18.10.2023 з тих же самих підстав є необґрунтованим.

У відзивах на апеляційну скаргу Державна комісія України по запасах корисних копалин, Державна служба геології та надр України та Рівненська обласна рада просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

У відповідності до вимог ч. 1, ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних міркувань.

Як уже зазначалось вище, предметом спору даної справи є визнання протиправними та скасування: протоколу № 4653 від 26.12.2018 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин; рішення двадцять сьомої сесії сьомого скликання Рівненської обласної ради №1483 від 30.08.2019 «Про погодження надання надр у користування товариству з обмеженою відповідальністю «Терабуд компані»; спеціального дозволу на користування надрами від 12.02.2020 № 6396, виданий Державною службою геології та надр України Товариству з обмеженою відповідальністю «Терабуд компані».

Згідно матеріалів справи, позовна заява надійшла до суду першої інстанції 02.08.2023.

Залишаючи позовну заяву без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що згідно частини 3 статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною 5 статті 53 КАС України встановлено, що у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Згідно вимог статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Відтак суд вважав, що законодавством регламентовано тримісячний строк, звернення суб`єкта владних повноважень до суду за захистом законних інтересів.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення інтересів.

При цьому, «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення інтересів.

Підставою для постановлення оскаржуваної ухвали слугував висновок суд першої інстанції про те, що протокол № 4653 від 26.12.2018 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин надійшов до Рівненської обласної ради 26.07.2019, що не заперечується самим позивачем.

Цей же протокол слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення обласної ради від 30.08.2019 № 1483.

У свою чергу, рішення Рівненської обласної ради № 1483 «Про погодження надання надр у користування товариству з обмеженою відповідальністю «ТЕРАБУТ КОМПАНІ» з метою видобування базальтів Великомидського родовища, що знаходиться у Костопільському районі Рівненської області», опубліковано на офіційному сайті Рівненської обласної ради в 2019 році та є у вільному доступі (https://ror.gov.ua/rishennya-oblasnoyi-radi-7-sklikannya/1483-pro-pogodzhennya-nadannya-nadr-u-koristuvannya-tovarist).

Наказ Державної служби геології та надр України від 04.09.2019 № 325 про надання спеціального дозволу на користування надрами Товариству з обмеженою відповідальністю «Терабуд компані» також знаходиться у вільному доступі з 2019 року на офіційному сайті «Архів наказів Держгеонадра» ( https://www.geo.gov.ua/diyalnist/nakazy/arhiv-nakaziv/).

Відтак, суд першої інстанції вважав, що позивач, як орган прокуратури, мав реальну можливість дізнатись про існування оскаржуваних рішень ще задовго до отримання ним цих матеріалів 14.04.2023 року. При цьому позивачем не надано жодних належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не наведено поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

Тому, наведені у заяві підстави пропущення строків звернення до адміністративного суду, суд вважав неповажними та не підтверджені належними доказами, відтак з урахуванням положень ст. 123 КАС України суд залишив позовну заяву без розгляду.

Проте, колегія суддів з такими доводами суду першої інстанції не погоджується.

Суд першої інстанції поза увагою залишив ту обставину, що згідно частини шостої статті 161 КАС України, котра визначає документи, що додаються до позовної заяви, вказано, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У відповідності до вимог ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Крім того, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно матеріалів справи, суд першої інстанції при відкритті провадження у справі(ухвала від 07.08.2023 а.с.101-102 т.1) поновив позивачу строк звернення до суду з даним позовом, однак, постановляючи оскаржувану ухвалу, у подальшому жодним чином не з`ясовував причини пропуску звернення до суду, не надав позивачу можливості обґрунтувати причини пропуску подачі позову шляхом залишення позовної заяви без руху.

Недотримання вказаних положень процесуального законодавства свідчить про передчасність прийняття оскаржуваної ухвали.

Крім того, обґрунтовуючи ухвалу суд першої інстанції зазначив про наявність у відкритому доступі інформації про рішення Рівненської обласної ради №1483 від 30.08.2019 «Про погодження надання надр у користування ТОВ «Терабуд компані» з метою видобування базальтів Великомидського родовища, що знаходиться у Костопільському районі Рівненської області» та наказу Державної служби геології та надр України Ж325 від 04 09.2019 про надання спеціального дозволу на користування надрами ТОВ «Терабуд компані», згідно якого «Терабуд компані» отримало оскаржуваний спеціальний дозвіл на користування надрами.

При цьому, судом першої інстанції не враховано, що наявність у відкритому доступі рішень відповідачів ще не свідчить про порушення інтересів держави, і таке порушення можливо встановити лише після отримання усіх документів та вивчення їх в сукупності.

Відтак, помилковим є твердження суду про можливості та обов`язок прокурора знати про порушення законодавства, які стали підставою для скерування позову до суду відразу після вчинення відповідних дій відповідачами.

Судом залишено поза увагою ту обставину, що 30.05.2023 було надано Дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування(а.с.81 т.1), в результаті чого встановлено порушення, які стали підставою для звернення до суду, тобто, після дати надання дозволу на розголошення відомостей досудового розслідування у кримінальному провадженні зґясовано факт порушення інтересів держави в даній справі, а саме, після отримання в межах кримінального провадження інформації від Державної служби геології та надр України №3687/03-4/2-23 щодо документів на підставі яких здійснено державну реєстрацію ТОВ «Терабуд компані» робіт з геологічного вивчення надр Великомидського родовища.

Колегією суддів при цьому враховуються висновки Великої Палати Верховного Суду щодо застосування норм права у подібній справі, викладені у постанові від 13.02.2019 по справі № 826/13768/16, згідно яких Суд звернув увагу на те, що обставини виявлення прокурором під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні відповідних порушень інтересів держави, які підлягають захисту в суді, поза межами строку звернення до суду повинні враховуватися судами як поважні причини пропуску строку звернення до адміністративного суду, якщо прокурор звернувся до суду протягом шести місяців з дня виявлення таких порушень. Проте, направлення прокурором листів до відповідних державних органів щодо здійснення заходів захисту інтересів держави не зупиняє та не перериває перебігу встановленого процесуальним законом шестимісячного строку звернення до суду.

З огляду на зазначене, колегія судді вважає, що ухвалу суду першої інстанції слід скасувати, бо судом порушено норми процесуального прав, а справу направити на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, п. 2 ч. 1 ст. 315, ст. 317, ст. 320, ст. 321, ст. 322, ст. 325, ст. 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Керівника Здолбунівської окружної прокуратури задовольнити, ухвалу Рівненського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 460/18562/23 скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя Пліш М.А.

Судді Мікула О.І.

Курилець А.Р.

повний текст складено 18.01.2024