Справа № 420/2602/23
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2024-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 січня 2024 р.м. ОдесаСправа № 420/2602/23

Головуючий в 1 інстанції: Юхтенко Л.Р.

Місце та час укладення судового рішення « 14:05», м. Одеса

Повний текст судового рішення складений 05.10.2023р.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Крусяна А.В.,

суддів Єщенка О.В., Яковлєва О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

18.01.2023р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу №15 від 04.01.2023р. про застосування до нього дисциплінарного стягнення в частині звільнення зі служби в поліції з посади старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області; поновлення його на посаді старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області; стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу в період з 04.01.2023р. по день фактичного поновлення на службі.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 26.09.2023р. відмовлено у задоволенні позову, з підстав того, що позивачем скоєно проступок проти інтересів служби (перебування на службі у нетверезому стані), який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним службових обов`язків.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на помилкове застосування судом при вирішенні справи вимог законодавства, внаслідок чого просить рішення суду скасувати та прийняти нове про задоволення позовних вимог.

Апелянт вважає надуманими доводи дисциплінарної комісії щодо перебування його на службі в стані алкогольного сп`яніння, оскільки такі обставини фактично не підтверджуються доказами та ґрунтуються лише на припущеннях, що свідчить про безпідставне застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України на посаді старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області.

Доповідною запискою начальника Управління головної інспекції Головного управління Національної поліції в Одеській області від 24.12.2022р. повідомлено начальника Головного управління Національної поліції в Одеській області про надходження з Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області інформації про перебування на службі старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_1 з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, почервоніння очей, тремтіння пальців рук). /т.1 а.с.59-61/

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 26.12.2022р. №2484, керуючись вимогами ст.ст.14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018р. №893, на підставі вищезазначеної доповідної записки, призначено службове розслідування за вказаним фактом у формі письмового провадження. /т.1 а.с.58/

Висновком службового розслідування за відомостями, викладеними в доповідній записці начальника Управління головної інспекції Головного управління Національної поліції в Одеській області від 24.12.2022р. закінчено службове розслідування та встановлено вчинення, зокрема, порушення позивачем вимог п.1 ч.1 ст.18, п.п.1, 5, 6, 8, 13, 14 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз.2 п.1 та абз.7 п.2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016р. №1179, Присяги поліцейського, п.5 посадової інструкції від 08.02.2022р. №62/1370, п.п.2.1 та 2.2 розділу II Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Одеській області, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 01.02.2021р. №177 та рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Вищезазначений висновок затверджено 03.01.2023р. /т.1 а.с.153-161/

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 04.01.2023р. №15, зокрема, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог вимог п.1 ч.1 ст.18, п.п.1, 5, 6, 8, 13, 14 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз.2 п.1 та абз.7 п.2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016р. №1179, Присяги поліцейського, п.5 посадової інструкції від 08.02.2022р. №62/1370, п.п.2.1 та 2.2 розділу II Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Одеській області, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 01.02.2021р. №177, до капітана поліції ОСОБА_1 , старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції. /т.1 а.с.162-165/

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 12.01.2023р. №24о/с «По особовому складу» за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» капітана поліції ОСОБА_1 , старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області, звільнено зі служби в поліції з 13.01.2023р. /т.1 а.с.54-55/

Не погоджуючись з притягненням до дисциплінарної відповідальності та звільненням зі служби в поліції позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіривши матеріали справи, судова колегія не погоджується з висновками суду першої інстанції щодо безпідставності позовних вимог виходячи з наступного.

Згідно зі ст.58 Закону України «Про Національну поліцію» призначення на посаду поліцейського здійснюється безстроково (до виходу на пенсію або у відставку), за умови успішного виконання службових обов`язків. Строкове призначення здійснюється в разі заміщення посади поліцейського на період відсутності особи, за якою відповідно до закону зберігається посада поліцейського, та посад, призначенню на які передує укладення контракту.

Відповідно до ст.19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Одночасно, Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018р. №2337-VIII (набрав чинності 07.10.2018р.) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Статтею 1 Статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з ст.11 Статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно ст.14 Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Так, підставами винесення наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 26.12.2022р. №2484, яким призначено проведення службового розслідування стосовно ОСОБА_1 , слугувала доповідна записка начальника Управління головної інспекції Головного управління Національної поліції в Одеській області від 24.12.2022р., якою повідомлено начальника Головного управління Національної поліції в Одеській області про надходження з Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області інформації про перебування на службі старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області ОСОБА_1 з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, почервоніння очей, тремтіння пальців рук). /т.1 а.с.59-61/

Отже, згідно приписів ч.5,7 ст.14 Статуту наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 26.12.2022р. №2484, яким призначено проведення службового розслідування відносно позивача винесено у межах повноважень та відповідно до визначеного порядку.

Згідно зі ст.ст.16, 19 Статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

У висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Статтею 21 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Так, висновок службового розслідування відносно дій позивача затверджено 03.01.2023р, тобто службове розслідування проведено з дотриманням строку, передбаченого Статутом. /т.1 а.с.153/

Частиною 1 ст.18 Статуту встановлено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Відповідно до ч.ч.6, 7, 8 ст.18 Статуту у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії. Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

28.12.2022р. ОСОБА_1 надано письмові пояснення під час проведення службового розслідування.

Отже, колегія суддів приходить до висновку щодо дотримання відповідачем вимог щодо проведення службового розслідування.

Так, висновком службового розслідування за відомостями, викладеними в доповідній записці начальника Управління головної інспекції Головного управління Національної поліції в Одеській області від 24.12.2022р. закінчено службове розслідування та встановлено вчинення, зокрема, порушення позивачем вимог п.1 ч.1 ст.18, п.п.1, 5, 6, 8, 13, 14 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз.2 п.1 та абз.7 п.2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016р. №1179, Присяги поліцейського, п.5 посадової інструкції від 08.02.2022р. №62/1370, п.п.2.1 та 2.2 розділу II Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Одеській області, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 01.02.2021р. №177 та рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Вищезазначений висновок затверджено 03.01.2023р. /т.1 а.с.153-161/

Згідно ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Відповідно до п.1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016р. №1179 (надалі - Правила), ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно з абз.1, 2, 5 п.1 розділу II Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятим: відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законам України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актам законодавства України.

Правила вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог статутів, нормативних актів Міністерства внутрішніх справ України, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності.

Одним із принципів етики працівників Національної поліції є гідна поведінка, що охоплює повагу до гідності інших осіб, ввічливість та дотримання високої культури спілкування, доброзичливість і запобігання виникненню конфліктів, недопущення дій і вчинків, які можуть зашкодити роботі чи негативно вплинути на репутацію працівників Національної поліції. Поведінка працівника Національної поліції завжди й за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму й морально-етичним принципам.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення. В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.

Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Згідно ст.12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Відповідно до абз.7 п.2 розділу II Правил та пункту 14 ч.3 ст.1 Статуту, поліцейському заборонено перебувати на службу у нетверезому стані.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.29 Статуту, дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

Підпунктом 2 п.1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022р. №507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» визначено, що за результатами службових розслідувань випадками перебування на службі в стані сп`яніння застосовується до винних найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності звільнення зі служби в поліції.

Отже, перебування поліцейського на службі у нетверезому стані є дисциплінарним проступком, за вчинення якого може бути застосований вид дисциплінарної відповідальності звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарною комісією встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 перебуваючи 24.12.2022р. на службі у нетверезому стані вчинив дії, які підірвали авторитет Національної поліції України та дискредитували звання поліцейського, що свідчить про наявність ознаків тяжкого дисциплінарного проступку.

Як вбачається зі стройової записки особового складу сектору кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області станом на 24.12.2022р., ОСОБА_1 перебував на службі. /т.1 а.с.62/

Дисциплінарна комісія дійшла до висновку про те, що перебування 24.12.2022р. позивача на службі у стані алкогольного сп`яніння підтверджується відеофайлами з бодікамери інспектора поліції.

Однак, колегія суддів звертає увагу на те, що з будь-яких матеріалів відеофіксації неможливо достеменно встановити факт перебування особи у стані алкогольного сп`яніння.

Водночас, чинне законодавство не містить затвердженого нормативно-правового акту щодо порядку виявлення у працівника, в тому числі поліцейського, ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Згідно ч.6 ст.7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.

Колегія суддів вважає за можливе за аналогією закону застосувати у спірних правовідносинах Інструкцію про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затверджену наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України від 09.11.2015р. №1452/735 (надалі Інструкція №1452/735), оскільки вона регулює подібні правовідносини, а саме яка визначає процедуру проведення огляду водіїв транспортних засобів на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (далі стан сп`яніння), та оформлення результатів такого огляду.

Пунктами 3, 6 розділу 1 Інструкції №1452/735 передбачено, що ознаками алкогольного сп`яніння є: запах алкоголю з порожнини рота; порушення координації рухів; порушення мови; виражене тремтіння пальців рук; різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя; поведінка, що не відповідає обстановці.

Огляд на стан сп`яніння проводиться, зокрема, лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку).

Згідно п.7 розділу 2 Інструкції №1452/735 установлення стану алкогольного сп`яніння здійснюється на підставі огляду, який проводиться згідно з вимогами цієї Інструкції поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів, показники яких після проведення тесту мають цифровий показник більше 0,2 проміле алкоголю в крові.

Відповідно до п.п.3, 4, 7, 8, 15, 16 розділу 3 Інструкції №1452/735 огляд у закладах охорони здоров`я щодо виявлення стану сп`яніння проводиться лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту), який пройшов тематичне удосконалення за відповідною програмою згідно з чинним законодавством.

Метою цього огляду є встановлення наявності чи відсутності стану сп`яніння в обстежуваної особи.

Проведення лабораторних досліджень на визначення наркотичного засобу або психотропної речовини обов`язкове.

Метою лабораторного дослідження є виявлення або уточнення наявних речовин, що здатні спричинювати стан сп`яніння.

За результатами огляду на стан сп`яніння та лабораторними дослідженнями встановлюється діагноз, який вноситься до акта медичного огляду.

Висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (далі висновок щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння) (додаток 4), видається на підставі акта медичного огляду.

Як вбачається з матеріалі справи, 24.12.2022р. о 13:09 ОСОБА_1 пройдена перевірка стану алкогольного сп`яніння, яка проведена поліцейським Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області старшим лейтенантом Зубковим В.В. з використанням спеціального технічного засобу Drager, за результатом якого цифровий показник алкоголю в крові позивача склав 0,41 проміле. /т.1 а.с.142/

Водночас, згідно акту від 24.12.2022р. №9, ОСОБА_1 повторно, через 5 минут, пройдено 24.12.2022р. о 13:14 медичний огляд з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння, яким встановлено наступне: адекватна поведінка, не порушена мовна здатність, рухова сфера, звичайна міміка, не порушена хода, виявлені точні рухи обстежуваної особи; результат показника алкоголю в крові обстеження за допомогою спеціального технічного засобу Алкофор 0,23 проміле; заключний діагноз: перебуває у стані алкогольного сп`яніння. /т.1 а.с.140-141/

Частиною 1 ст.72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Частиною 1 ст.76 КАС України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Колегія суддів вважає посилання відповідача за вищезазначені результати перевірки стану алкогольного сп`яніння позивача не належними та не достатніми доказами виходячи з наступного.

По-перше, згідно вказаних перевірок 24.12.2022р. о 13:09 показник алкоголю в крові позивача склав 0,41 проміле, а о 13:14, тобто, через 5 хвилин, склав зовсім інший показник 0,23 проміле. При цьому, роздруківка результату тесту з використанням спеціального технічного засобу Drager, та акт від 24.12.2022р. №9 з результатами показника алкоголю в крові обстеження за допомогою спеціального технічного засобу Алкофор, не містять обов`язкових облікових відомостей таких технічних засобів, що унеможливлює встановлення судом їх справності та придатності до використання.

По-друге, у акті від 24.12.2022р. №9 зазначено, що з метою уточнення наявних речовин впливу у ОСОБА_1 відібрано кров.

Але, матеріали службового розслідування, матеріали даної справи не містять результатів аналізу крові, які б достеменно доводили наявність алкогольного сп`яніння позивача.

По-третє, пунктом 16 розділу 2 Інструкції №1452/735 передбачено, що на підставі акта медичного огляду видається висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (додаток 4).

Однак, матеріали службового розслідування, матеріали даної справи не містять такого висновку, тобто, він відсутній.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

Однак, відповідачем не надано належних та достатніх доказів, що підтверджують перебування позивача на службі 24.12.2022р. у стані алкогольного сп`яніння, що свідчить про необґрунтованість висновків дисциплінарної комісії щодо наявності підстав для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби з поліції та протиправність наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 04.01.2023р. №15 щодо вчинення позивачем дисциплінарного проступку (перебування на службі у нетверезому стані).

Разом з тим, ч.2 ст.9 КАС України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Так, крім того, наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 12.01.2023р. №24о/с «По особовому складу» звільнено зі служби в поліції з 13.01.2023р. за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» капітана поліції ОСОБА_1 .

Але, позов не містить вимоги про скасування вказаного наказу, що унеможливлює поновлення позивача на службі.

Таким чином, з метою ефективного захисту порушених прав позивача, при встановлені протиправності наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 04.01.2023р. №15 щодо вчинення позивачем дисциплінарного проступку (перебування на службі у нетверезому стані), колегія суддів вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та визнати протиправним й скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 12.01.2023р. №24о/с «По особовому складу» щодо звільнення зі служби в поліції з 13.01.2023р. за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» капітана поліції ОСОБА_1 , старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області.

Відповідно до ч.1 ст.235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Згідно з ч.2 ст.235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Отже, виплата середнього заробітку проводиться за весь час вимушеного прогулу. При цьому, законом не передбачено будь-яких підстав для зменшення його розміру за певних обставин (працевлаштування).

Виплата грошового забезпечення поліцейських регулюється постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015р. №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (надалі - Постанова № 988).

Відповідно до п.2 Постанови №988 виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016р. №260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (надалі - Порядок № 260).

Згідно п.6 розділу ІІІ Порядку №206 поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення.

Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Відповідно до пункту 9 розділу І Порядку №260 при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Таким чином, грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

Визначення інших обрахунків щодо спірних правовідносин Порядок №260 не містить.

При цьому, пунктом 8 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995р. №100 (надалі - Порядок №100), визначено, що нарахування виплат, які обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Таким чином, при визначенні розміру середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, який підлягає присудженню на користь позивача з відповідача, правильним є обчислення не робочих, а календарних днів для обрахунку грошового забезпечення.

Аналогічна правова позиція щодо застосування норм спеціального нормативно-правового акту - Порядку №260 та розрахунку грошового забезпечення, викладена в постанові Верховного Суду від 19.07.2018р. у справі № 805/1110/17-а.

Згідно довідки Головного управління Національної поліції в Одеській області від 23.02.2023р. №200 середньомісячна заробітна плата ОСОБА_1 за останні два місяці (листопада, грудень 2022р.) становить 38053,68грн. Таким чином, середньоденний заробіток позивача становить 623,83грн. (38053,68/61) /т.1 а.с.53/

Виходячи із поняття вимушеного прогулу, кількість днів вимушеного прогулу визначається з дня наступного після звільнення (14.01.2023р.) та до винесення судом рішення про поновлення на роботі незаконного звільненого працівника (18.01.2024р.), що становить 369 днів.

Отже, сума середнього заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу ОСОБА_1 становить 230193,27грн. (623,83 х 369), з вирахуванням з вказаної суми належних до сплати податків і зборів.

На підставі викладеного, оскільки судом першої інстанції при вирішенні справи неповно з`ясовано обставини справи, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, тому рішення суду першої інстанції в порядку ст.317 КАС України підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст.311, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2023 року скасувати.

Ухвалити у справі постанову, якою визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 04.01.2023р. №15 щодо застосування до капітана поліції ОСОБА_1 , старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області, дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 12.01.2023р. №24о/с «По особовому складу» щодо звільнення зі служби в поліції з 13.01.2023р. за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» капітана поліції ОСОБА_1 , старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області.

Поновити ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Березівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області з 14.01.2023р.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) заробітну плату за час вимушеного прогулу за період з 14.01.2023р. по 18.01.2024р. у розмірі 230193грн. 27коп. з вирахуванням належних до сплати податків і зборів.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Суддя-доповідач А.В. Крусян
Судді О.В. Єщенко О.В. Яковлєв