Справа № 320/7345/22
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2024-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 січня 2024 року м.Київ № 320/7345/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання Територіального управління Служби судової охорони у м.Києві та Київській області про залучення третіх осіб у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Служби судової охорони у м. Києві та Київській області, Державної судової адміністрації України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Територіального управління Служби судової охорони у м. Києві та Київській області, Державної судова адміністрації України, у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Територіального управління Служби судової охорони у м. Києві та Київській області щодо невинесення наказу (наказів) про нарахування та виплату ОСОБА_1 додаткової винагороди за період з 24 лютого 2022 року по 30 червня 2022 року, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28 лютого 2022 року № 168 (у редакції, чинній до 30.06.2022 року включно);

- зобов`язати Територіальне управління Служби судової охорони у м. Києві та Київській області винести наказ (накази) про нарахування та виплату ОСОБА_1 додаткової винагороди за період з 24 лютого 2022 року по 30 червня 2022 року, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28 лютого 2022 року № 168 (у редакції, чинній до 30.06.2022 року включно);

- визнати протиправною бездіяльність Державної судової адміністрації України, щодо не реалізацію функцій головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення Служби судової охорони зокрема незабезпечення фінансування виплати додаткової винагороди ОСОБА_1 за період з 24 лютого 2022 року по 30 червня 2022 року відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28 лютого 2022 року №168 (у редакції, чинній до 30.06.2022 включно);

- зобов`язати Державну судову адміністрацію України реалізувати функцію головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення Територіального управління Служби судової охорони у м. Києві та Київській області зокрема забезпечення фінансування виплати додаткової винагороди ОСОБА_1 за період з 24 лютого 2022 року по 30 червня 2022 року відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28 лютого 2022 року №168 (у редакції, чинній до 30.06.2022 року включно).

Суд ухвалою від 26.09.2022 відкрив спрощене позовне провадження без проведення судового засідання.

Ухвалою суду від 16.11.2022 було зупинено провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням Верховного суду у зразковій адміністративній справі № 260/3564/22.

Ухвалою суду від 18.01.2024 провадження у справі поновлено.

З матеріалів справи вбачається, що від відповідача надійшло клопотання про залучення до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, Службу судової охорони, Міністерство фінансів України, Кабінет Міністрів України.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що Служба судової охорони є розпорядником бюджетних коштів другого рівня, який відповідно до затверджених бюджетних асигнувань, уповноважений на отримання бюджетних асигнувань та їх перерозподіл між територіальними управліннями Служби судової охорони; Уряд встановлює прожитковий мінімум на відповідний рік, а розпорядники бюджетних коштів лише застосовують розмір прожиткового мінімуму, який доведений Міністерством фінансів України до відома. Також, у разі задоволення позовних вимог виникне потреба у розпорядників бюджетних коштів у дофінансуванні, однак питання виділення з державного бюджету бюджетних коштів вирішується тільки Міністерством фінансів України, тому рішення у справі впливає на права та обов`язки ще й Міністерства фінансів України.

Вирішуючи клопотання відповідача, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Згідно частин четвертої, п`ятої статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

З аналізу вказаних норм встановлено, що необхідною умовою залучення третіх осіб є той факт, що судове рішення у справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки осіб, які не є стороною у справі.

Відповідно до частини четвертої статті 161 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Служба судової охорони складається з центрального органу управління та територіальних підрозділів Служби. Граничну чисельність центрального органу управління та територіальних підрозділів Служби судової охорони затверджує ДСА України. Рішення про утворення територіальних підрозділів Служби судової охорони приймається Головою Служби за погодженням з ДСА України. Структуру та штатну чисельність центрального органу управління та територіальних підрозділів Служби судової охорони затверджує Голова Служби за погодженням з ДСА України.

Згідно із частиною п`ятою цієї статті Центральний орган управління Служби судової охорони є юридичною особою, має печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, самостійний баланс та рахунки в органах Державної казначейської служби України.

За змістом частини шостої статті 161 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Територіальні підрозділи Служби судової охорони утворюються як юридичні особи.

Фінансування Служби судової охорони здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України (частина сьома цієї статті).

На підставі пункту 8 розділу І Порядку виплати грошового забезпечення співробітникам Служби судової охорони, затвердженого наказом ДСА України від 26.08.2020 № 384 (далі - Порядок № 384) грошове забезпечення виплачується співробітникам, які призначені на штатні посади в центральний орган управління Служби та територіальних управліннях Служби.

Пунктом 9 розділу І Порядку № 384 визначено, що підставою для виплати грошового забезпечення є наказ Служби або територіального управління Служби про призначення на посаду співробітника в Службі, територіальному управлінні Служби та встановлення розмірів посадового окладу, надбавок, доплат.

Грошове забезпечення співробітникам виплачується за місцем проходження служби виключно в межах фондів оплати праці співробітників, затверджених у кошторисах Служби або територіального управління Служби на грошове забезпечення (пункт 10 розділу І Порядку № 384).

Тобто спірні правовідносини щодо виплати грошового забезпечення у належному розмірі виникли саме між позивачем та Територіальним управлінням Служби судової охорони у м.Києві та Київській області, яке в силу в силу вимог вищевказаного пункту Порядку № 384 виплачує позивачу додаткову винагороду.

Щодо залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Служби судової охорони, на тій підставі, що вони є головним розпорядником та розпорядником другого рівня коштів Державного бюджету України, то суд зазначає, що бюджетні правовідносини, які виникають між учасниками бюджетного процесу стосовно реалізації їхніх бюджетних повноважень (прав та обов`язків з управління бюджетними коштами), безпосередньо не стосуються позивача, що не дає підстав для залучення державних органів, які беруть участь у процесі формування і використання фінансових ресурсів для виплати грошового забезпечення співробітнику територіального управління Служби судової охорони, до участі у цій судовій справі.

Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом в рішенні від 06.04.2023 у справі № 260/3564/22.

Щодо клопотання у частині залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Міністерства фінансів України, то суд зазначає, що необхідною умовою залучення третіх осіб є той факт, що судове рішення у справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки осіб, які не є стороною у справі.

Разом з тим, відповідачем не надано сукупності належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження факту, що судове рішення за результатами розгляду справи може істотно вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки Міністерства фінансів України, яке не є розпорядником бюджетних коштів за програмою за КПКВК 0501020 Забезпечення здійснення правосуддя місцевими, апеляційними судами та функціонування органів і установ системи правосуддя.

Так, судом не встановлено обставин, за яких даний спір впливає на права, свободи, інтереси або обов`язки Державної судової адміністрації України, Служби судової охорони, Міністерства фінансів України.

Стосовно залучення до участі у справі в якості третьої особи Кабінету Міністрів України, суд зауважує, що відповідачем не обґрунтовано, яким чином рішення у справі вплине права, обов`язки та інтереси Кабінету Міністрів України. Посилання відповідача на те, що Уряд встановлює прожитковий мінімум на відповідний рік, суд відхиляє, оскільки прожитковий мінімум встановлюється Законом України "Про Державний бюджет" на відповідний рік, при цьому повноваження КМУ щодо розробки проекту вказаного Закону жодним чином не свідчать про наявність підстав для залучення його до участі у цій справі в якості третьої особи.

За наведених обставин, суд прийшов до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання Територіального управління Служби судової охорони у м.Києві та Київській області про залучення до участі у справі третіх осіб.

Керуючись статтями 49, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання Територіального управління Служби судової охорони у м.Києві та Київській області про залучення третіх осіб у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Служби судової охорони у м. Києві та Київській області, Державної судової адміністрації України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Лисенко В.І.