Справа № 276/21/24
Суддя: БОБЕР Д. О.
Дата ухвалення: 2024-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 276/21/24
Провадження по справі №2-а/276/2/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2024 року смт. Хорошів

Володарсько-Волинський районний суду Житомирської області в складі:

головуючого судді Бобра Д.О.,

за участю секретаря судового засідання Свиридок А.В.,

розглянувши в спрощеному позовному провадженні без виклику (повідомлення) сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Коростенського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення №1/171 від 08.12.2023 року, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення №1/171 від 08.12.2023 року, якою його було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.210-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 3400 грн.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що 29.12.2023 року він отримав копію постанови №1/171 від 08.12.2023 року, відповідно до якої його притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.210-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 гривень за те, що він 21.08.2023 не прибув за викликом до Коростенського РТЦК та СП. Із вказаною постановою він не погоджується, оскільки не зміг прибути за викликом до Коростенського РТЦК та СП з поважних причин. Окрім того, вказана постанова винесена з порушенням чинного законодавства, оскільки закінчився строк для прийняття рішення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, а тому підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі.

Ухвалою Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 11.01.2024 року відкрито спрощене позовне провадження у даній справі без повідомлення (виклику) сторін та встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву до 19 січня 2024 року, визначено проводити розгляд справи 22 січня 2024 року без виклику сторін.

У зв`язку з відсутністю у відповідача зареєстрованого електронного кабінету, ухвала про відкриття провадження направлена на адресу електронної пошти Коростенського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (яка доставлена 11.01.2024) та рекомендованим листом.

Відповідач у встановлений строк відзиву на позовну заяву до суду не надіслав.

Разом з тим, 19.01.2024 на електронну адресу Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області надійшла заява відповідача, в якій він просить продовжити строк для подання відзиву, зазначаючи, що ухвала про відкриття провадження була отримана 16.01.2024, що унеможливило підготовку відзиву по справі та просить надати строк передбачений п.5 ч.4 ст. 162 КАС України.

Вказана заява відповідача ухвалою Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області від 22.01.2024 на підставі ч. 2 ст. 167 КАС України повернута заявнику без розгляду.

Крім того, суд враховує, що справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності розглядаються з особливостями, встановленими параграфом 2 Глави 11 КАС України « Розгляд окремих категорій термінових адміністративних справ».

Так, згідно положень ст.268 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-283-1, 285-289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки до електронного кабінету, а за його відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку. Учасник справи вважається повідомленим про розгляд справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду.

У відповідності до ст. 269 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-283-1, 285-289 цього Кодексу, заявами по суті справи є позовна заява та відзив на позовну заяву (відзив). Копії позовної заяви та доданих до неї документів направляються відповідачу та іншим учасникам справи до електронного кабінету, а за його відсутності - електронною поштою, якщо така відома суду, або надаються для ознайомлення в судовому засіданні.

Відповідно до ч.1 ст.286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Положеннями Кодексу адміністративного судочинства України, у тому числі статтею 286, не передбачено право суду продовжувати строк розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, зокрема, з метою продовження чи надання додаткового строку для подання відзиву.

Оскільки відповідач згідно ст.268 КАС України був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, відзив на позовну заяву не подав, клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін до суду не надходило, відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними в справі матеріалами.

Суд, розглянувши справу в порядку спрощеного провадження, без повідомлення сторін, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов наступного висновку.

Згідно статті 55 Конституції України, права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Стаття 7 КУпАП визначає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

В силу ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно ч. 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В силу статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує особі право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється КУпАП.

Статтею 235 КУпАП передбачено, що територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Статтею ст. 210-1 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

Вказана норма права є бланкетною, тобто закріплює лише загальні ознаки правила поведінки, а для встановлення цих ознак необхідно звертатися до норм іншого нормативного акту.

Згідно з ч. 1 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» під час мобілізації громадяни зобов`язані з`являтися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язані, резервісти Служби безпеки України - за викликом Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, військовозобов`язані, резервісти Служби зовнішньої розвідки України - за викликом Служби зовнішньої розвідки України) для взяття на військовий облік військовозобов`язаних чи резервістів, визначення їх призначення на особливий період.

Відповідно до копії постанови тимчасово виконуючого обов`язки за вакантною посадою начальника Коростенського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Житомирської області підполковника Савчука І.М. №1/171 від 08.12.2023 року ОСОБА_1 16.08.2023 року отримав оповіщення керівника AT «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» Філія «Іршанський гірничо-збагачувальний комбінат» наказ №101 від 16.08.2023 року, виданий на виконання розпорядження №1/3776 від 16.08.2023 року начальника Коростенського РТЦК та СП Житомирської області, відповідно до змісту якого 21.08.2023 року він був зобов`язаний з`явитися до Коростенського РТЦК та СП Житомирської області, що за адресою АДРЕСА_1 , але за вказаною адресою не з`явився, чим порушив законодавство про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію в особливий період, вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.210-1 КУпАП. Відповідно до постанови зазначене підтверджується наказом керівника AT «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» Філія «Іршанський гірничо-збагачувальний комбінат» наказ №101 від 16.08.2023 року, виданий на виконання розпорядження №1/3776 від 16.08.2023 року начальника Коростенського РТЦК та СП Житомирської області, протоколом про адміністративне правопорушення від 17.12.2023 року, складеним уповноваженою особою капітаном ОСОБА_2 .

Відповідно до копії розпорядження №1/3776 від 16.08.2023 року начальника Коростенського РТЦК та СП Житомирської області та копії наказу керівника AT «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» Філія «Іршанський гірничо-збагачувальний комбінат» №101 від 16.08.2023 року ОСОБА_1 ознайомлений про необхідність з`явитися 21.08.2023 року до Коростенського РТЦК та СП.

Згідно копії протоколу № 2-171223 від 17.12.2023 про адміністративне правопорушення, складеним посадовою особою Коростенського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки капітаном ОСОБА_2 ОСОБА_1 не з`явився за викликом 21.08.2023 року до Коростенського РТЦК та СП, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.2 ст.210-1 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 293 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови.

При цьому, ч. 1 ст. 38 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Тобто приписами ст.38 КУпАП встановлено строки, після закінчення яких виключається накладення адміністративних стягнень.

Як вбачається зі змісту ст.38 КУпАП початком відліку строку для накладення адміністративного стягнення є день вчинення адміністративного правопорушення. Вказана стаття не передбачає інших умов відліку цього строку, крім як для триваючих правопорушень.

Триваючим адміністративним правопорушенням є порушення, пов`язані з довготривалим, безперервним невиконанням обов`язків, передбачених правовою нормою. Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила які-небудь встановлені дії або бездіяльність, і далі перебуває в стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан триває протягом значного часу, і весь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків.

Як слідує з правових висновків, викладених в п. 17, 18 постанови Верховного Суду від 03.05.2018 року по справі №487/2854/17, Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить визначення поняття «триваюче» правопорушення. Проте, в теорії адміністративного права під триваючим правопорушенням розуміють тривале невиконання вимог правової норми у вигляді дії або бездіяльності. Характер триваючого правопорушення оцінюється судом в кожному конкретному випадку індивідуально.

Верховний Суд у постанові від 11 квітня 2018 року у справі № 804/401/17 зазначив, що триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Постановою про адміністративне правопорушення №1/171 від 08.12.2023 було притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 210-1 КУпАП у зв`язку з неявкою 21.08.2023 року позивача за викликом до Коростенського РТЦК та СП.

Враховуючи, що сам відповідач безпосередньо викликав ОСОБА_1 на 21.08.2023 року, а позивач не з`явився за вказаним викликом до Коростенського РТЦК та СП, в зв`язку з чим відповідач був безпосередньо обізнаний про таку неявку, то 21.08.2023 року - є датою вчинення адміністративного правопорушення та датою його виявлення.

Між тим, постанова про адміністративне правопорушення №1/171 була складена 08.12.2023 року (а фактично винесена уповноваженою особою 29.12.2023, про що свідчить вказівка про дату і час розгляду справи в протоколі про адміністративне правопорушення № 2-171223 від 17.12.2023, складеного відносно позивача), тобто поза межами строку накладення адміністративного стягнення, встановленого ч. 1 ст. 38 КУпАП.

За таких обставин, адміністративне правопорушення, за вчинення якого ОСОБА_1 притягнутий до відповідальності не є триваючим, а тому стягнення накладене поза межами строків, передбачених КУпАП.

Наведений висновок узгоджуються з висновком Верховного Суду, зробленими в постанові від 17.07.2019 року в справі №601/952/16.

Згідно з п.7 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення закінчилися строки, передбачені ст.38 КУпАП.

З вказаних підстав доводи позивача щодо незаконності постанови у зв`язку з неможливістю прибуття за викликом до Коростенського РТЦК та СП з поважних причин судом не оцінюються, оскільки вони не спростовують наведених вище висновків суду щодо порушення відповідачем встановлених ст.38 КУпАП строків накладення адміністративного стягнення.

З огляду на те, що на час винесення оскаржуваної постанови закінчилися строки притягнення до адміністративної відповідальності, визначені у ч.1 ст. 38 КУпАП, відповідачем притягнуто позивача до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу поза межами строку, передбаченого ст.38 КУпАП, суд приходить до висновку, що така постанова підлягає скасуванню.

Слід зауважити, що вимоги ч.3 ст. 286 КАС України передбачають, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Таким чином, з врахуванням вищезазначеного, наявні правові підстави для задоволення позовних вимог та скасування постанови тимчасово виконуючого обов`язки за вакантною посадою начальника Коростенського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Житомирської області підполковника Савчука І.М. №1/171 від 08.12.2023 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення за ч.2 ст.210-1 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 3400 гривень, а провадження у справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Керуючись ст.ст.2, 5, 9, 72-79, 90, 122, 242-246, 262, 286 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Позов ОСОБА_1 до Коростенського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення №1/171 від 08.12.2023 року, - задовольнити.

Постанову тимчасово виконуючого обов`язки за вакантною посадою начальника Коростенського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Житомирської області підполковника Савчука Ігоря Миколайовича №1/171 від 08.12.2023 про накладання на ОСОБА_1 адміністративного стягнення за ч.2 ст.210-1 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 3400 гривень, - скасувати.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 210-1 КУпАП, - закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_2 , адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: Коростенський районний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки, місцезнаходження: вул. Сосновського, 17, м. Коростень, .

Суддя Д.О.Бобер