Справа № 487/611/24
Суддя: Лагода А. А.
Дата ухвалення: 2024-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 487/611/24
Провадження № 2-а/487/25/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2024 суддя Заводського районного суду м. Миколаєва Лагода А.А. в м. Миколаєві, матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), від імені та в інтересах якої діє адвокат Дмитрієва Тетяна Владильєнівна (РНОКПП не відоме, адреса для листування: 54030, м. Миколаїв, вул. Фалєєвська, 9-Б), до Державної служби України з безпеки на транспорті (, місцезнаходження: 03150 м. Київ, вул. Антоновича, 51), про визнання протиправних та скасування постанов,

ВСТАНОВИВ:

18.01.2024 поштою до суду надійшла позовна заява за підписом адвоката Дмитрієвої Т.В., подана від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 Державної служби України з безпеки на транспорті (трекінг з веб-сайту АТ «Укрпошта» на конверті 463).

Позовні вимоги обґрунтовуються протиправністю та скасування постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані в автоматичному режимі, стосовно особи, яка має реєстрацію місця проживання/перебування (місцезнаходження юридичної особи) на території України, а саме: серії АА №00012139 від 20.07.2023, серії АА №00012159 від 20.07.2023, серії АА №00012309 від 21.07.2023, серії АА №00013937 від 12.10.2023.

Ознайомившись з вказаною позовною заявою та доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що заяву належить залишити без руху з огляду на таке.

Частиною першою статті 171 КАС України передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас положення статей 160, 161 КАС України поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недодержання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Щодо підтвердження реєстрації електронного кабінету.

Відповідно до частини другої статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Разом з тим 18.10.2023 набув чинності Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX, яким внесено зміни до КАС України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Так, на сьогодні частинами четвертою-шостою статті 18 КАС України передбачено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, серед іншого, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Суд враховує, що позовну заяву (у паперовій формі) від імені позивача подано адвокатом Дмитрієвою Т.В., однак при цьому у позовній заяві не зазначено інформації про наявність в адвоката електронного кабінету, тобто не підтверджено факту обов`язкової реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Крім того, до позовної заяви не додано обґрунтованої письмової заяви про те, що реєстрація електронного кабінету суперечить релігійним переконанням адвоката.

Отже, позивачу слід подати суду письмове підтвердження адвокатом факту реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або, у разі його відсутності, шляхом реєстрації такого електронного кабінету відповідно до статті 18 КАС України з наступним письмовим повідомленням суду про цей факт (або подання до суду обґрунтованої письмової заяви про те, що реєстрація електронного кабінету суперечить релігійним переконанням адвоката).

Щодо строку звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Водночас в силу положень ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини другої статті 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення строків звернення до суду з позовними заявами передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (ч.6 ст.161 КАС України).

Як слідує зі змісту позовної заяви, позивач оскаржує постанови по справі про адміністративні правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані в автоматичному режимі, стосовно особи, яка має реєстрацію місця проживання/перебування (місцезнаходження юридичної особи) на території України, а саме: серії АА №00012139 від 20.07.2023, серії АА №00012159 від 20.07.2023, серії АА №00012309 від 21.07.2023, серії АА №00013937 від 12.10.2023, якими позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.132-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу. Клопотання обґрунтовано з посиланням вибірково на положення ст.279-5 КУпАП та тим, що оскаржені постанови отримано лише 25.12.2023 із матеріалів виконавчих проваджень №73672999 від 25.12.2023, №73654835 від 22.12.2023, №73672799 від 25.12.2023, №73672893 від 25.12.2023 відносно позивача і за інформацією з веб-сайту АТ «Укрпошта» оскаржувані постанови позивачу не вручались (повернулись у зв`язку із закінченням терміну зберігання). До позовної заяви додано, без зазначення в її додатку, роздруківки трекінгів з веб-сайту АТ «Укрпошта», а саме поштових відправлень: №228 з відміткою відправлення вручено відправнику 02.09.2023, №343 з відміткою відправлення вручено відправнику 29.08.2023, №770 з відміткою відправлення вручено відправнику 27.08.2023, №680 з відміткою відправлення вручено відправнику 21.11.2023, що унеможливлює їх ідентифікувати як за матеріалами до конкретного виконавчого провадження так і до конкретної оскаржуваної постанови, з урахуванням Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою КМУ №270 від 05.03.2009.

Отже, з урахуванням абз.7 ст.279-5 КУпАП, позивачу слід надати суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску.

Інші недоліки позовної заяви.

В позовній заяві не зазначено: в повному обсязі місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) не вказано населений пункт де мешкає чи перебуває позивач та відсутній поштовий індекс позивача; про наявність або відсутність засобів зв`язку позивача; про наявність або відсутність електронного кабінету позивача; реєстраційний номер облікової картки платника податків представника позивача (Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника ч.6 ст.160 Кодексу); про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. В позовній заяві заявлено вимоги щодо протиправності чотирьох рішень суб`єкта владних повноважень. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження. У пункті 3 частини першої статті 4 цього Кодексу міститься визначення поняття «адміністративний суд», згідно з яким - це суд, до компетенції якого зазначеним Кодексом віднесено розгляд і вирішення адміністративних справ. За пунктом 5 цієї частини статті як адміністративне судочинство розуміють діяльність адміністративних судів щодо розгляду і вирішення адміністративних справ у порядку, встановленому цим Кодексом. Згідно з частинами першою, другою статті 21 КАС України позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою. Якщо справа щодо пов`язаних вимог територіально підсудна різним місцевим адміністративним судам, то її розглядає один із цих судів за вибором позивача. Положенням цієї процесуальної норми кореспондують правила частини першої статті 172 КАС України про те, що в одній позовній заяві може бути об`єднано кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. За пунктом 6 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу). Разом з тим, позивач не наводить в позовній заяві правове обґрунтування щодо об`єднання заявлених позовних вимог стосовно всіх чотирьох оскаржуваних постанов, що має бути усунуте позивачем.

До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. До позовної заяви додано платіжну інструкцію від 29.12.2023 №2840421 щодо сплати судового збору в розмірі 2147,20грн. (по 536,80грн. за кожну з чотирьох оскаржуваних постанов).

Трекінг з веб-сайту АТ «Укрпошта» зазначений на конверті №463 який надійшов до суду свідчить, що позовну заяву (відправлення) прийнято 02.01.2024 і сам позов датований представником позивача 02.01.2024. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір». Велика Палата Верховного Суду у своєму рішенні від 18.03.2020р. у справі №543/775/17 дійшла висновку, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст.ст.287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати ст.ст.2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Також, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах стосовно накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 01.01.2024 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 605,60 грн. х 4 оскаржувані протоколи = 2422,40грн., позивач мав сплатити при зверненні до суду 2147,20грн. фактично сплачений судовий збір = 275,20грн. Отже, позивачу, при виконанні зазначених вище недоліків позовної заяви, належить надати докази сплати 275,20грн. в рахунок сплати судового збору при зверненні з позовом до суду за наступними реквізитами: отримувач коштів Миколаїв.ГУК/Заводськ.р-н/22030101, код отримувача 37992030, банк отримувача Казначейство України(ел.адм.подат.), рахунок отримувача - UA0014480, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу «991, за позовом ОСОБА_1 , Заводський районний суд м. Миколаєва.».

Відповідно до ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160 і 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Як вбачається із наданої позовної заяви, вимоги закону при її поданні у повному обсязі не виконано.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст. ст. 123, 160, 161, 169 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Дмитрієва Тетяна Владильєнівна до Державної служби України з безпеки на транспорті, про визнання протиправних та скасування постанов.

Встановити позивачу та його представнику строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в мотивувальній частині цієї ухвали, протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення (отримання) копії ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що у разі усунення недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Роз`яснити, що невиконання до вказаного строку вимог не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.А. Лагода