Справа № 560/12916/23
Суддя: Тарновецький І.І.
Дата ухвалення: 2024-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

19 січня 2024 рокум. Хмельницький
Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Тарновецького І.І. розглянувши адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДрімСвіт" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС України у Хмельницькій області, в якому просить: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 007660705 від 17.01.2023, за яким ТОВ "ДрімСвіт" призначено штрафну санкцію на суму 5100,00 грн.;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 007650705 від 17.01.2023, за яким ТОВ "ДрімСвіт" призначено штрафну санкцію на суму 4352,10 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що за результатами проведеної фактичної перевірки господарської одиниці позивача, складено Акт фактичної перевірки, в якому зафіксовано порушення пунктів 2 та 11 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" та винесені податкові повідомлення-рішення. Вважає, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки порушення, зазначені у акті фактичної перевірки, встановлені не в порядку і не у спосіб, що передбачений законом, тому такий Акт фактичної перевірки не може бути підставою для притягнення позивача до відповідальності. Стверджує, що за порушення режиму програмування реєстратора розрахункових операцій та невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції не застосовуються фінансові санкції протягом періоду з 1 березня 2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19). Просить позов задовольнити.

На адресу суду від відповідача надійшов відзив на позов, в якому зазначено, що спірні податкові повідомлення-рішення прийняті у відповідності до вимог чинного законодавства та є законними, а тому просить відмовити у задоволенні позову. Зазначає, що позивач хибно трактує поняття фактичної перевірки, оскільки поняття "фактична перевірка" означає, що вона здійснюється саме за місцем фактичного провадження платником податків господарської діяльності, а не перевірка дотримання платником податків вимог закону у поточний (фактичний) момент. Виявлені під час перевірки порушення зафіксовані в Акті фактичної перевірки, який став підставою для прийняття спірних повідомлень-рішень.

Ухвалою від 19.07.2023 суд відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Всебічно дослідивши обставини справи судом встановлено, що у період з 27.12.2022 по 28.12.2022 працівниками ГУ ДПС у Хмельницькій області на виконання наказу від 26.12.2022 №3299-П "Про проведення фактичної перевірки" та на підставі підпунктів 80.2.2, 80.2.5, 80.2.7 пункту 80.2. статті 80 ПК України, проведено фактичну перевірку магазину-кафетерію "Партнер-6", розташованого за адресою: Хмельницька область, м. Шепетівка, вул. Героїв Небесної Сотні, 26, в якому здійснює діяльність ТОВ "ДрімСвіт".

Перед початком проведення перевірки директору ТОВ "ДрімСвіт" вручено копію наказу, пред`явлені направлення на проведення фактичної перевірки від 26.12.2022 №5220, №5221.

За результатами перевірки складено акт фактичної перевірки від 28.12.2022 №8683/22-01-07-05/44382554, в якому зафіксовані наступні порушення:

- пункту 2 статті 3 Закону №265 та Положення №13 встановлено факт ненадання розрахункових документів встановленої форми та змісту на повну суму покупки (проведених розрахункових операцій) особам, які отримали товар;

- пункту 11 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" №265/95 від 06.07.1995 із змінами та доповненнями (далі - Закон №265) проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій та/або програмний реєстратор розрахункових операцій без зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

За результатами перевірки ГУ ДПС в області винесено оскаржувані податкові повідомлення-рішення.

Вважаючи спірні податкові повідомлення-рішення протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Згідно підпункту 19-1.1.14 пункту 19-1.1 статті 19 ПК України контролюючі органи здійснюють контроль у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, контроль за їх цільовим використанням, забезпечують міжгалузеву координацію у цій сфері.

Способом здійснення податкового контролю є перевірки щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Пункт 75.1 статті 75 ПК України визначає, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно підпункту 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 ПК України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Порядок проведення фактичних перевірок контролюючими органами передбачений статтею 80 Кодексу.

Згідно з пунктом 80.1 статті 80 ПК України фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Відповідно до пункту 80.2 статті 80 ПК України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції, під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з перелічених у даному пункті підстав.

Системний аналіз підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 ПК України передбачає альтернативні підстави проведення фактичної перевірки, які можуть застосовуватися як в сукупності, так і кожна окремо, а саме:

- у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, і пального та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, та/або масовими витратомірами;

- здійснення функцій, визначених законодавством у сфері регулювання виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального.

Тобто, здійснення функцій, визначених законодавством у сфері регулювання виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального є самостійною обставиною, з якою законодавець пов`язує право контролюючого органу проводити фактичні перевірки суб`єктів господарювання та не вимагає наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12.08.2021 по справі №140/14625/20.

Згідно з пунктом 86.1 статті 86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Згідно абзацу 3 пункту 81.1 статті 81 ПК України у наказі серед іншого зазначаються період діяльності, який буде перевірятися.

Відповідно до абзацу 3 пункту 102.1 статті 102 ПК України визначено, що у разі виявлення за результатами перевірки порушень інших вимог податкового законодавства, безпосередньо не пов`язаних з декларуванням податкових зобов`язань платником податків, а також порушень вимог іншого, крім податкового, законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право самостійно визначити суму штрафних санкцій (фінансових санкцій, штрафів) платника податків не пізніше 1095 дня з дня вчинення відповідного правопорушення.

Аналізуючи зазначені норми законодавства, суд зазначає, що Кодексом не встановлені обмеження щодо максимального періоду, що може перевірятися з питань порушень вимог податкового законодавства, не пов`язаних з декларуванням, а також порушень вимог іншого законодавства. Але, притягнути до відповідальності можна лише за порушення вчинені в 1095-денний строк. Відрахунок цього строку йде від визначення суми штрафних санкцій, тому в наказі на проведення фактичної перевірки вказано посилання на статтю 102 ПК України, що визначає строки давності та їх застосування.

Тому суд вважає, що твердження позивача щодо того, що перевірка РРО за минулий період часу носить характер документальної перевірки, а тому такі дії не можуть вчинятися в рамках фактичної перевірки та слугувати підставою для застосування штрафних санкцій є необґрунтованими.

Відповідно до статті 85 ПК України суб`єкт господарювання зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок у платника податків після початку перевірки Під час фактичних перевірок контролюючим органом за для дотримання платником податку законодавства, щодо питання регулювання обігу готівки та порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій досліджує за допомогою інформації з ІКС "Податковий блок" - підсистеми "Реєстрація платників податків" - розділ 6 "Облік РРО" - "Реєстрація та облік РРО та КОРО", "Реєстрація та облік ПРРО", за зареєстрованими суб`єктами господарювання, які були діючими хоча б один календарний день у періоді який перевіряється, зокрема, дані:

- щодо переліку зареєстрованих РРО/ПРРО та господарських одиниць у суб`єкта господарювання;

- щодо наявності зареєстрованих книг обліку розрахункових операцій на господарську одиницю;

- щодо наявності зареєстрованих розрахункових книжок;

- про дату закінчення експлуатації РРО;

- щодо перереєстрації РРО/ПРРО тощо.

Також, використовуючи інформацію із Системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій (далі - СОД РРО), доцільно дослідити питання:

- щодо повноти переданих до СОД РРО розрахункових документів (контрольної стрічки);

- щодо роботи ПРРО в режимі офлайн (з урахуванням місця здійснення діяльності та тривалості такого режиму);

- щодо видачі чеків в режимі офлайн з оплатою у безготівковому режимі;

- щодо відображення у фіскальних чеках усіх обов`язкових реквізитів, які передбачені вимогами Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, Порядку подання звітності, пов`язаної з використанням книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), форми №ЗВР-1 Звіту про використання книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок)", затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13 (зі змінами), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11.02.2016 за №220/28350;

- щодо забезпечення платником податків при розрахункових операціях використання режиму програмування із зазначенням коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами

- щодо забезпечення платником податків створення в електронній формі реєстраторами розрахункових операцій (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг)) або програмними реєстраторами розрахункових операцій фіскальних звітних чеків у разі здійснення розрахункових операцій тощо.

Досліджуючи правомірність податкового повідомлення-рішення № 007660705 від 17.01.2023 про застосування штрафної санкції на суму 5100,00 грн., суд встановив наступне.

Під час проведення фактичної перевірки встановлено порушення режиму попереднього програмування реєстратора розрахункових операцій, а саме: не зазначено код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів, а саме: 27.05.2022 реалізовано сигарети "L&M Dlue Label"" за ціною 63,80 грн., що підтверджується додатком № 2 до Акту перевірки.

Відповідно до пункту 11 статті 3 Закону №265/95 передбачено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані - проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Відповідно до пункту 7 статті 17 Закону №265 за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Відповідно за порушення вказаної норми винесено податкове повідомлення-рішення № 007660705 від 17.01.2023, яким до позивача застосовано штрафну санкцію у сумі 5100,00 грн.

Щодо перевірки правомірності винесеного податкового повідомлення-рішення № 007650705 від 17.01.2023 про застосування штрафних санкцій на суму 4352,10 грн., суд встановив наступне.

Пунктом 2 статті 3 Закону №265 передбачено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

Згідно з пунктом 11 статті 3 розділу II Закону №265 суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції через РРО та/або через програмні РРО для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Статтею 8 Закону № 265 передбачено, що форма, зміст розрахункових документів, порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій (далі - РРО) або програмних РРО (далі - ПРРО) чи використанням розрахункових книжок, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до пункту 1 розділу І Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13 (далі - Положення №13), визначено форми і зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, які в обов`язковому порядку мають надаватися особам, які отримують або повертають товар, отримують послуги або відмовляються від них, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням Інтернету, при здійсненні розрахунків суб`єктами господарювання для підтвердження факту, зокрема: продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів у сфері торгівлі, ресторанного господарства та послуг, мають відповідати його вимогам.

Згідно з абзацом 10 пункту 2 розділу II та абзацом 10 пункту 2 розділу III Положення №13 цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої є обов`язковим реквізитом форми фіскального касового чеку на товари (послуги) та фіскального касового чеку видачі коштів.

В ході перевірки встановлено факти здійснення розрахункових операцій з реалізації алкогольних напоїв у період з 01.01.2022 по 26.01.2022 на суму 4352,10 грн. з видачею розрахункових документів, які не відповідають встановленій законодавством формі та змісту, а саме у рядку 9 розрахункових документів не зазначено цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) - обов`язкового реквізиту фіскальних касових чеків при продажу алкогольних напоїв, чим порушено вимоги пункту 2 статті З Закону №265 та Положення №13. Факти реалізації визначені додатком № 3 до Акту перевірки.

Відповідно до абзацу першого пункту 3 розділу І Положення №13 установлені в Положенні №13 вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий. Тобто прирівнюється до невидачі фіскального чеку як такого.

Пунктом 1 статті 17 Закону №265 передбачено, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

1) у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше.

Таким чином, спірні податкові повідомлення-рішення від 17.01.2023 за №007660705 та № 007650705 про застосування штрафних (фінансових) санкцій прийняті у відповідності до вимог чинного законодавства та є законними, відтак не підлягають скасуванню.

Разом з тим, суд звертає увагу на твердження позивача, що за порушення режиму програмування реєстратора розрахункових операцій та невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції не застосовуються фінансові санкції протягом періоду з 1 березня 2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19).

Суд вважає таке твердження хибним та необґрунтованим, з огляду на наступне.

Згідно пункту 521 підрозділу 10 "Інші перехідні положення" Перехідних положень ПК України, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:

порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;

відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;

порушення вимог законодавства в частині:

- обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів;

- цільового використання пального, спирту етилового платниками податків;

- обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

- здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального;

- здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку;

- порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

В абзаці 16 статті 1 Закону №481/95-ВР дане визначення поняття обігу алкогольних напоїв та тютюнових виробів.

Незаконний обіг спирту етилового, коньячного, плодового, зернового дистиляту, спирту етилового ректифікованого виноградного, спирту етилового ректифікованого плодового, дистиляту виноградного спиртового, спирту-сирцю плодового, біоетанолу, алкогольних напоїв і тютюнових виробів - імпорт, експорт, транспортування, зберігання, торгівля спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, з порушенням вимог законодавства, що регулює ці питання.

Тобто, в поняття обігу входить імпорт, експорт, транспортування, зберігання, торгівля алкогольними напоями. Відповідно, контроль і перевірка дотримання вимог в законодавства в частині обігу алкогольних напоїв є контролем і перевіркою дотримання вимог законодавства, зокрема, в частині торгівлі алкогольними напоями.

Аналізуючи наведене вище, суд робить висновок, що застосування фінансової санкції за порушення вимог законодавства, щодо здійснення розрахункових операції з продажу алкогольних напоїв та тютюнових виробів через реєстратори розрахункових операцій та обліку їх кількості не підпадає під обмеження встановлені Перехідними положеннями ПК України.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи на встановлене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні адміністративного позову.

Відповідно до приписів статті 139 КАС України, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Дрім Світ" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:Товариство з обмеженою відповідальністю "ДрімСвіт" (вул. Водопровідна, 20,Хмельницький,Хмельницька область,29001 , код ЄДРПОУ - 44382554)
Відповідач:Головне управління ДПС у Хмельницькій області (вул. Пилипчука, 17,м. Хмельницький,Хмельницька обл., Хмельницький р-н,29001 , код ЄДРПОУ - 44070171)

Головуючий суддя І.І. Тарновецький