Справа № 520/20726/23
Суддя: Рубан В.В.
Дата ухвалення: 2024-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

19 січня 2024 року № 520/20726/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Рубан В.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд.5, м. Харків, 61002, 40108599) про визнання протиправними та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 12 липня 2023 року № 572 Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУНП в Харківській області в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на службі в Головному управлінні Національної поліції в Харківській області на посаді поліцейського-водія 1-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмового) управління КОРД;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 12 липня 2023 р. по день ухвалення рішення суду про поновлення на службі без утримання податку з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів із розрахунку його середньоденної заробітної плаї плати.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідно до наказу Головного управління Національної поліції України в Харківській області «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУНП в Харківській області» № 572 від 12.07.2023 до поліцейського - водія 1-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмового) управління "Корд" ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області № 361 о/с від 19.07.2023 року «По особовому складу» ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Вказані накази позивач вважає протиправними, в зв`язку з чим звернувся з даним позовом до суду.

Представником відповідача надано відзив на позов в якому вказано, що оскаржувані накази прийняті відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачено діючим законодавством, а тому є законними та обґрунтованими, у задоволенні позовних вимог просив відмовити.

З 25.09.2023р. по 12.10.2023р., з 23.10.2023р. по 27.10.2023р., з 01.01.2024р. по 14.01.2024р. суддя Рубан В.В. перебувала у щорічній відпустці з 16.10.2023р. по 20.10.2023р.на навчанні.

Розглянувши матеріали справи, вивчивши доводи позову, відзиву на нього, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що 08.07.2023 до ГУНП в Харківській області надійшла доповідна записка т.в.о. начальника УГІ ГУНП в Харківській області підполковника поліції Шадріна А.О. від 08.07.2023 № 1127/119-15/02-2023 про можливе вчинення дисциплінарного проступку у діях поліцейського - водія 1-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмового) управління "КОРД" ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .

Наказом начальника ГУНП в Харківській області від 11.07.2023 № 1373 призначено службове розслідування, за відомостями, викладеними у доповідній записці УГІ ГУНП в Харківській області від 08.07.2023 № 1127/119-15/02-2023.

За результатами вказаного службового розслідування, начальником ГУНП в Харківській області затверджений висновок від 12.07.23р., яким, крім іншого, встановлено вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні вимог пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1 та 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 3 частини 2 статті 16 Закону України «Про дорожній рух», пунктів 2.3 «г» та 2.5 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 та Присяги поліцейського, поліцейським-водієм 1-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмового) управління «КОРД» ГУНП в Харківській області старшим сержантом поліції ОСОБА_1 . За вказаний дисциплінарний проступок прийнято рішення застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Харківській області «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУНП в Харківській області» № 572 від 12.07.2023 до поліцейського - водія 1-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмового) управління "Корд" ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області № 361 о/с від 19.07.2023 року «По особовому складу» ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Перевіряючи відповідність закону зокрема, та ч.2 ст.2 КАС України юридичних та фактичних мотивів прийняття спірних наказів, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України "Про Національну поліцію" поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 1,2 ч. 1. ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний:1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно п.1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно із частинами першою та другою статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 р. №2337-VIIІ.

Положеннями ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до ч.4 ст.14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807.

Пунктом 1, 2 розділу 2 вказаного Порядку передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1-3 розділу 5 Порядку № 893 від 07.11.2018, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відповідно до п. 1 Розділу VІ Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.(п.2)

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.(п.8)

Суд зазначає, що підставою для призначення службового розслідування, що не заперечується відповідачем, стали обставини надходження доповідної записки, відповідно до якої 07.07.2023р. до чергової частини УОАЗОР ГУНП в Харківській області надійшла інформація про складання адміністративного матеріалу відносно ОСОБА_1 ..

Так, в висновку службового розслідування та наказі про застосування дисциплінарного стягнення зазначено, що під час проведення службового розслідування встановлено, що 07.07.2023 приблизно о 21:55 поліцейськими УПП в Харківській області за адресою: площа Базарна, 16, м. Харків був зупинений електроскутер «Аіта Jeek S», без державних номерних знаків, під керуванням поліцейського- водія 1 -го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмового) управління «КОРД» ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , який керував вказаним транспортним засобом без мотошолома, що є порушенням вимог пункту 2.3 «г» Правил дорожнього руху.

Під час перевірки документів у старшого сержанта поліції ОСОБА_1 були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння, а саме різкий запах алкоголю з порожнини рота та почервоніння очей. Останньому було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння на місці зупинки за допомогою газоаналізатора «Drager Alcotest 6820», або в закладі охорони здоров`я КНП ХОР «Обласний наркологічний диспансер», на що останній категорично відмовився та залишив місце зупинки до початку складання адміністративних матеріалів, що є порушенням вимог абзацу 3 частини 2 статті 16 Закону України «Про дорожній рух», а також пункту 2.5 Правил дорожнього руху.

У подальшому за порушення п. 2.5 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 (далі - ПДР), (Водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції) відносно старшого сержанта поліції ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення від 07.07.2023 серії ААД № 030925 за частиною 1 статті 130 КУпАП (Керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції).

Також у відношенні останнього за порушення п. 2.3 «г» ПДР (Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний під час руху на мотоциклі і мопеді бути в застебнутому мотошоломі і не перевозити пасажирів без застебнутих мотошоломів) було винесено постанову про адміністративне правопорушення від 07.07.2023 серії ЕАС № 7297691 за частиною 5 статті 121 КУпАП (Порушення правил користування ременями безпеки або мотошоломами).

Отже, отриманими матеріалами в ході службового розслідування достатньою мірою викладені обставини скоєного дисциплінарного проступку, котрий охоплював сукупність реально існуючих фізичних вчинків, котрі явно та очевидно суперечать інтересам служби, об`єктивно не могли перебувати поза волею та усвідомленням старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , а саме: 1. Абзац 3 частини 2 статті 16 Закону України «Про дорожній рух», в якому зазначено, що водій зобов`язаний виконувати розпорядження поліцейського, що даються в межах їх компетенції, передбаченої чинним законодавством, Правилами дорожнього руху та іншими нормативними, пункт 2.3 «г» Правил дорожнього руху в якому зазначено, що під час руху на мотоциклі і мопеді водій повинен бути в застебнутому мотошоломі і не перевозити пасажирів без застебнутих мотошоломів, а також пункт 2.5 Правил дорожнього руху в якому зазначено, що водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, (підтверджується поясненнями поліцейських УПП, копією матеріалів складених на місці події, записами з портативних відео реєстраторів поліцейських УПП). За вказаний дисциплінарний проступок старший сержант поліції ОСОБА_1 підлягає на застосування стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції."

Таким чином, суд приходить до висновку, що фактично підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, в тому числі, стало складання відносно позивача протоколів про адміністративні правопорушення та дії вчиненні ним, які стали підставою для їх складання.

При цьому, вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати саме склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кваліфікацію, ці ж самі дії особи, отримали в рамках адміністративного провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.

Тобто, притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності виключно через можливість притягнення його до адміністративної відповідальності не є вчиненням ним дисциплінарного проступку, а складені відносно позивача матеріали про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення передбаченого КУпАП в майбутньому можуть бути скасовані, а адміністративне провадження закрито, чи ОСОБА_2 буде визнано не винним у скоєнні даного правопорушення.

При цьому, суд приймає до уваги, що за результатами розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення, в тому числі протоколу серії ААД№ 030925 від 07.07.2023р., постановою Жовтневого районного суду м. Харкова від 26.10.2023р. по справі № 639/3839/23 провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрито за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Окрім цього, рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 23.08.2023р. по справі № 642/4035/23 позовну заяву ОСОБА_1 до Інспектора капітана поліції УПП в Харківській області 2 батальйону 3 роти Локтіонова Євгена Євгеновича, Управління патрульної поліції у Харківській області Департаменту патрульної поліції задоволено. Скасовано постанову інспектора капітана поліції УПП в Харківській області 2 батальйону 3 роти Локтіонова Євгена Євгеновича серії ЕАС № 7297691 від 07.07.2023 про накладення адміністративного стягнення за ч. 5 ст. 121 КУпАП. Вказане рішення набрпало законної сили 24.10.2023р.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Щодо посилання відповідача, що крім вказаного, причиною порушення службової дисципліни старшим сержантом поліції ОСОБА_1 є особиста недисциплінованість та безвідповідальне ставлення до вимог до Законів України, наказів Національної поліції України та ГУНП в Харківській області, грубе ігнорування ПДР України та Присяги поліцейського, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Порядок накладення дисциплінарних стягнень визначений ст.19 Дисциплінарного статуту, де, крім іншого, указано, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. (ч.3 ст.19).

Отже для дотримання правила юридичної визначеності як невід`ємної складової запровадженого ст.8 Конституції України принципу верховенства права, а також з метою додержання критеріїв законності рішень згідно з ч.2 ст.2 КАС України відповідач повинен був у тексті спірного рішення обґрунтувати обраний до застосування вид дисциплінарного стягнення, ступінь тяжкості скоєного дисциплінарного проступку, попередню поведінку працівника, ставлення працівника до виконання службових обов`язків, тощо.

Однак, при застосуванні до позивача найсуворішого із дисциплінарних стягнень, вказані обставини не враховані відповідачем, у зв`язку з чим рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, набуло нездоланних дефектів змісту, що на думку суду є ознакою його необґрунтованості. Що в свою чергу є підставою для скасування спірних рішень та поновлення позивача на посаді.

Таким чином, оцінивши добуті докази в їх сукупності за правилами ст.ст.72-77, 90, 211 КАС України, суд прийшов до висновку, що відповідач не довів відповідності рівня тяжкості скоєного проступку рівню обраної міри дисциплінарного покарання при цьому застосував до позивача найсуворіше дисциплінарне стягнення.

Отже, проведеним судовим розглядом виявлено, що відповідач не довів забезпечення дотримання вимог ч.2 ст.19 Конституції України при реалізації управлінської функції з вирішення кадрового питання.

У зв`язку з цим, факт порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача у публічно-правових відносинах у справі проходження публічної служби слід визнати доведеними, з огляду на що, для повного захисту порушених прав позивача суд вважає за необхідне на підставі положень ст. 9 КАС України вийти за межі позовних вимог та визнати протиправними та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУНП в Харківській області» № 572 від 12.07.2023 в частині застосування до поліцейського - водія 1-го відділу з проведення спеціальних операцій(штурмового) управління "КОРД" ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції, наказ ГУНП в Харківській області № 361 о/с від 19.07.2023 року «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 та поновити старшого сержанта поліції ОСОБА_1 на службу в поліції на посаду поліцейського - водія 1-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмового) управління "КОРД" ГУНП в Харківській області з 19.07.2023р.

Щодо позовних вимоги про стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 235 КЗпП України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Поняття «грошове забезпечення» і «заробітна плата», які використано у законодавстві, що регулює трудові правовідносини, є рівнозначними, а тому спір щодо виплати грошового забезпечення поліцейському за час вимушеного прогулу охоплюється застосованим у ч. 2 ст. 233 КЗпП України визначенням «законодавство про оплату праці».

Таким чином, зі змісту пункту 6 розділу ІІІ Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затверджений наказом МВС України №260 від 06.04.2016 року випливає, що поновлений на службі поліцейський має право на грошове забезпечення за весь час вимушеного прогулу, починаючи з дня звільнення до його поновлення на службі уповноваженим керівником органу поліції.

За змістом оскаржених наказів позивача з займаної посади звільнено з 19.07.2023 року, отже період вимушеного прогулу є з 19.07.2023 р. по 19.01.2024 р. (день винесення рішення судом про поновлення позивача на посаді).

Як вбачається з довідки ГУНП в Харківській області від 28.08.2023 № 598 середньоденне грошове забезпечення позивача становить 689,02 грн.

Загальна тривалість вимушеного прогулу позивача за період з 19.07.2023 р. по 19.01.2024 р. - 185 календарних дня, а тому сума грошового забезпечення за час вимушеного прогулу складає 127468,70 грн.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 371 КАС України, негайно виконуються рішення суду про: поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Отже, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді слід звернути до негайного виконання.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до положень ст. 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 246, 250, 255, 295 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд.5, м. Харків, 61002, 40108599) про визнання протиправними та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області № 572 від 12.07.2023 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУНП в Харківській області» в частині застосування до поліцейського - водія 1-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмового) управління "КОРД" ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Харківській області № 361 о/с від 19.07.2023 року «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського - водія 1-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмового) управління "КОРД" ГУНП в Харківській області.

Поновити старшого сержанта поліції ОСОБА_1 на службу в поліції на посаду поліцейського - водія 1-го відділу з проведення спеціальних операцій (штурмового) управління "КОРД" ГУНП в Харківській області з 19.07.2023р.

Зобов`язати Головного управління Національної поліції в Харківській області нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за період вимушеного прогулу з 19.07.2023 р. по 19.01.2024 р. у розмірі 127468 (сто двадцять сім тисяч чотириста шістдесят вісім)грн.70коп.

Рішення суду в частині поновлення на посаді ОСОБА_1 допустити до негайного виконання.

В іншій частині позовні вимоги залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Рубан В.В.