Справа № 160/22844/23
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2024-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Сидоренко Д.В.
Позовні вимоги обгрунтовані тим, що позивач було отримано від ГУ ДПС у Дніпропетровській області акт про результати камеральної перевірки ТОВ "Орас Плюс" щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану варстість в ЄРПН за жовтень 2022 року, яким зафіксовано несвоєчасна реєстрації податкових накладних. 05.07.2023 року позивачем було отримано податкове повідомлення-рішення про застосування до підприємства штрафних санкцій у розмірі 4683,25 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних. Як зазначено позивачем, підприємством було вчасно - 15.11.2022 року о 15:50 (в межах операційного дня) з використанням спеціалізованого програмного забезпечення - компютерної програми "М.Е.Doc" направлено на реєстрацію в ЄРПН податкові накладні, що підтверджується скріншотом з програми "М.Е.Doc". Всупереч вимогам ПК України, в день направлення на реєстрацію податкових накладних до 20-ї години 15.11.2022 року позивачу не надійшло квитанції про реєстрацію ПН або про відмову у такій реєстрації.
Позивач вважає, що висновки акту не відповідають дійсності та є безпідставними, що робить оскаржуване податкове повідомлення-рішення неправомірним та таким, що підлягаж скасуванню.
Ухвалою суду від 21.09.2023 року відкрито провадження у адміністративній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, за наявними у справі матеріалами.
Станом на 22.01.2024 року відповідь на відзив від позивача на адресу суду не надходила.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
Основний вид діяльності: 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами.
Відповідно до висновків цього акту, Підприємством допущено порушення п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, що полягало у несвоєчасній реєстрації 7 податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, з датою складання жовтень 2022 року (31.10.2022), дата реєстрації 16.11.2022, затримка реєстрації 1 день.
Правом адміністративного оскарження не скористався та звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає про таке.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України.
При вирішені спору суд виходить із того, що органи державної податкової служби згідно п.75.1 ст.75 ПК України, мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться органами державної податкової служби в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на органи державної податкової служби.
Законом України № 1797-VIII від 21.12.2016 підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 доповнено абзацом другим, відповідно до якого предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Відповідно до пункту 76.1 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
З наведеного правового регулювання слідує, що камеральна перевірка з питань реєстрації податкових накладних проводиться без попередження платника податків, без його згоди та не потребує присутності під час її проведення, тому твердження позивача про порушення відповідачем порядку призначення та проведення перевірки не заслуговують на увагу.
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені строки скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в ЄРПН.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для ПН/РК до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для ПН/РК до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для зведених ПН та/або РК коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 ПКУ, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі Порядок №1246), визначено, що податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Пунктом 3 Порядку №1246 визначено, що операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
За правилами пункту 120-1.1 статті 120 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
З наведених норм Податкового кодексу України слідує висновок, що порушення строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних є підставою для застосування відповідальності у вигляді штрафу в залежності від пропущеного строку реєстрації.
3 січня 2023 року набрав чинності Закон України від 13 грудня 2022 року № 2836-ІХ Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо сприяння відновленню енергетичної інфраструктури України (далі - Закон № 2836-ІХ), яким внесено зміни у п. 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень ПКУ.
Відповідно до п.п. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень ПКУ (в редакції, що діє з 03.01.2023) визначено, що у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, зокрема, щодо:
реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року;
реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 20 липня 2022 року.
Згідно з пунктом 69.18 підрозділу 10 розділу XX ПК України, (в редакції, на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8:00 години до 18:00 годин.
Встановлено, що Підприємством 15.11.2022 року, впродовж операційного дня, через програму M.E.DOC направлялись до ДПС України податкові накладні із датою складання 31 жовтня 2022 року.
Із долучених до матеріалів справи витягів програми М.Е.DOC слідує, що відповідно до автоматично сформованих повідомлень:
ПН №103118 від 31.10.2022 - «підписано бухгалетром/підписано печаткою/очікується доставка: 15.11.2022 15:51».
ПН №103122 від 31.10.2022 - «підписано бухгалетром/підписано печаткою/очікується доставка: 15.11.2022 15:50».
ПН №103165 від 31.10.2022 - «підписано бухгалетром/підписано печаткою/очікується доставка: 15.11.2022 15:51».
ПН №103161 від 31.10.2022 - «підписано бухгалетром/підписано печаткою/очікується доставка: 15.11.2022 15:51».
ПН №103181 від 31.10.2022 - «підписано бухгалетром/підписано печаткою/очікується доставка: 15.11.2022 15:51».
ПН №103220 від 31.10.2022 - «підписано бухгалетром/підписано печаткою/очікується доставка: 15.11.2022 15:51».
ПН №103211 від 31.10.2022 - «підписано бухгалетром/підписано печаткою/очікується доставка: 15.11.2022 15:51».
Відтак, позивач виконав свій обов`язок щодо своєчасного направлення податкової накладної для реєстрації в електронній системі документообігу, а тому не може нести відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної з незалежних від нього обставин.
Вказана правова позиція знайшла своє відображення у постанові від 12 липня 2019 року по справі № 0940/1600/18, де Верховний Суд дійшов висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.
Операційний день, згідно з положеннями пункту 2 Порядку № 557, визначений як частина дня, протягом якої за наявності технічної можливості здійснюється електронний документообіг. При цьому конкретні часові межі операційного дня цим Порядком не визначені.
На відміну від цього, пунктом 3 Порядку № 1246 встановлено, що операційний день в робочі дні триває з 8 до 20-ї години.
Така тривалість операційного дня застосовується в цілях статті 201 ПК України, як встановлена спеціальною нормою, що регулює порядок направлення електронного документа - податкової накладної (розрахунку коригування до податкової накладної) до ДПС для реєстрації в ЄРПН.
Хоча Порядок № 1246 у регулюванні механізму надсилання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування до податкової накладної) і відсилає до норм Порядку № 577, і ці норми не були порушені контролюючим органом внаслідок направлення товариству квитанції про прийняття податкових накладних наступного операційного дня, притягнення товариства до відповідальності, встановленої пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК, з урахуванням меж відповідальності платника податку на додану вартість в механізмі реєстрації податкової накладної в ЄРПН, не відповідає правильному застосуванню норм пункту 201.10 статті 201 ПК та Порядку № 1246.
Відповідно до абзацу тринадцятого пункту 201.10 статті 201 ПК України якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Текстове викладення цієї норми не дає підстав для її неоднозначного тлумачення безвідносно до змісту норм Порядку № 577, як підзаконного акта, які не можуть застосовуватися з огляду на те, що колізія між нормами актів неоднакової юридичної сили вирішується на користь акту вищої юридичної сили.
Положеннями пп. 69.18. підрозд. 10 розд. ХХ ПКУ установлено, що тимчасово на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години.
Тобто, якщо до 18 години операційного дня, в який платником податків було направлено податкові накладні для їх реєстрації, йому не було надіслано квитанцію, відповідні накладні вважаються зареєстрованими у цей день.
У постановах Верховного Суду від 18.05.2018 №812/1312/17, від 17.07.2018 № 823/748/18 висловлена позиція, за якою випадки, коли граничний строк реєстрації податкової накладної припав на вихідний чи святковий день, норми ПКУ не регулюють. А тому до цих спірних правовідносин застосовується Європейська конвенція про обчислення строків (ETS № 76) від 16 травня 1972 року. З урахуванням цієї Конвенції граничні строки реєстрації податкової накладної, якщо останній день такого строку припадає на вихідний день, переносяться на перший робочий день.
За таких обставин, суд вважає, що саме час й дата, яка зазначена у графі «очікується доставка», є часом та датою формування і направлення електронного документу, а зазанчені обставини свідчать, що платником податку здійсненні всі залежні від нього дії в частині своєчасного направлення відповідної звітності.
Платник податків не може нести відповідальність за неналежну роботу серверів ДПС України.
Суд зазначає, що податковим правопорушення вважається вчинене у сфері оподаткування винне протиправне діяння платника податків.
А відтак, враховуючи, що у спірних правовідносинах встановлено некоректну роботу таких серверів у день надсилання Підприємством до реєстрації ПН, суд доходить висновку, що несвоєчасне доставлення цих накладних до ДПС України виключає вину позивача в інкримінованому податковому правопорушенні та як наслідок притягнення його до юридичної відповідальності.
Застосована до позивача санкція настає у випадку несвоєчасної реєстрації ПН, а не за несвоєчасне її доставлення до ДПС України.
З означених підстав, суд вважає обгрунтованими позовні вимоги позивача, у зв`язку з чим доходить висновку про протиправність спірного податкового повідомлення-рішення.
Розподіл судових витрат здійснюється за правилами статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до ч.5 ст.250 КАС України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст. 241-246, 250, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Позовні вимоги задовольнити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Д.В. Сидоренко