Справа № 520/10223/23
Суддя: Мінаєва О.М.
Дата ухвалення: 2024-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2024 р. Справа № 520/10223/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мінаєвої О.М.,

Суддів: Кононенко З.О. , Калиновського В.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.08.2023, головуючий суддя І інстанції: Сліденко А.В., м. Харків, повний текст складено 29.08.23 у справі №520/10223/23

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ВОСТОРГ"

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ВОСТОРГ" (далі по тексту - ТОВ "ВОСТОРГ", позивач) звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Харківській області (далі по тексту - ГУ ДПС у Харківській області), в якій, з урахування заяви про збільшення позовних вимог, просило суд:

- визнати протиправними дії ГУ ДПС у Харківській області з приводу проведення заходу податкового контролю - камеральної перевірки від 29.12.2022р. відносно ТОВ "Восторг";

- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у Харківській області від 02.11.2022р. №2143/20-40-18-04-25;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області від 25.01.2023р. №000/1058/0416;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області від 09.06.2023р. №00/15728/0416 від 09.06.2023р.;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області від 07.07.2023р. №198790905.

В обґрунтування заявлених вимог ТОВ "Восторг" посилалося на протиправність дій податкового органу, а також на протиправність його рішень, які є предметом оскарження у даній справі.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 29.08.2023 року (справа розглянута судом у порядку спрощеного позовного провадження) позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано рішення ГУ ДПС у Харківській області від 02.11.2022р. №2143/20-40-18-04-25.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області від 25.01.2023р. №000/1058/0416.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області від 09.06.2023р. №00/15728/0416 від 09.06.2023р.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області від 07.07.2023р. №198790905.

Позов у решті вимог залишено без задоволення.

ГУ ДПС у Харківській області, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подало апеляційну скаргу, в якій просило суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.08.2023 у справі №520/10223/23, прийнявши у справі нове судове рішення, яким у задоволенні позову ТОВ "ВОСТОРГ" відмовити в повному обсязі.

В обґрунтування вимог скарги посилається на те, що рішення суду першої інстанції є таким, що прийняте з неправильним застосуванням норм матеріального та порушенням норм процесуального права, з викладенням в ньому висновків, які не відповідають обставинам справи, що в силу положень ст.317 КАС України є підставою для скасування оскаржуваного рішення та прийняття нового судового рішення. Так, вказує, що суд першої інстанції неправильно застосував приписи статті 49 підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України (далі по тексту - ПК України), наказу Міністерства фінансів України від 29.07.2022 року №225 «Про затвердження Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків» та ст.ст. 72, 73, 75, 76, 77 КАС України. Вважає, що дії суду першої інстанції суперечать положенням ст.242 КАС України, а саме: судом першої інстанції не дотримана така основна засада судочинства, як законність та обґрунтованість, що передбачає собою ухвалення судом рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Вказує, що, як вбачається з бази даних ГУ ДПС ITC «Податковий блок» та Архіву електронної звітності ТОВ «ВОСТОРГ» з лютого по грудень 2022 року подає податкову звітність з інших податків і зборів (докази наявні в матеріалах справи) та виписує та реєструє податкові накладні (докази наявні в матеріалах справи). Зазначає, що незрозумілим є неподання звітності лише з податку на прибуток та акцизного податку, докази подання звітності свідчать про можливість виконання платником податків свого податкового обов`язку. Зазначає, що ТОВ «ВОСТОРГ» не були подані декларації з акцизного податку до контролюючого органу за основним місцем органу, який є місцем здійснення діяльності за період лютий 2022 року - вересень 2022 року, про що складено акт від 23.06.2023 року №19852/20-40-09-05- 04/. За результатами проведених камеральних перевірок з питання неподання податкової декларації з податку на прибуток за 1 квартал 2022 року, 1 півріччя 2022 року, 9 місяців 2022 року за 2022 рік встановлено факт неподання останніх. Вказує, що відповідно до вимог п.49.2 ст.49 ПК України платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Отже, зазначає, що оспорювані податкові повідомлення-рішення є правомірними та винесені відповідно до вимог чинного законодавства. Вважає, що неврахування вказаних у скарзі обставин свідчить про формальний підхід суду першої інстанції до з`ясування фактичних обставин даної справи, а судове рішення ґрунтується виключно на правовій позиції позивача без урахування доводів та пояснень, наданих представником відповідача.

ТОВ "ВОСТОРГ" подало відзив на апеляційну скаргу, в якому, заперечуючи проти доводів скарги відповідача, вважаючи правомірним рішення суду першої інстанції, таким, що не має підстав для його скасування, просило суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу ГУ ДПС у Харківській області без задоволення.

На підставі положень п.3 ч.1 ст. 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів апеляційної інстанції, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги у відповідності до ч.1 ст.308 КАС України, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що ТОВ "ВОСТОРГ" пройшло передбачену законодавством процедуру державної реєстрації суб`єктів господарювання, набуло правового статусу юридичної особи приватного права, значиться в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань під ідентифікаційним кодом - 32437180, у якості платника податків (у тому числі і ПДВ) перебуває на обліку у відповідача.

Місцезнаходженням заявника за відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань є адреса Харківська область, місто Харків, проспект Героїв Харкова, б.274-В.

07.06.2022 мала місце подія вибуху ракети зенітного ракетного комплексу військ російської федерації у приміщенні будівлі за адресою Харківська область, місто Харків, проспект Героїв Харкова, б.274-В.

Внаслідок фізичного пошкодження будівлі саме за місцезнаходженням ТОВ "ВОСТОРГ" (тобто приміщення за адресою роботи адміністративного персоналу) та фізичного пошкодження систем забезпечення експлуатації цієї будівлі відбулось знищення масиву електронної інформації, необхідної для складання документів обов`язкової податкової звітності, обсяг якого унеможливив виконання податкового обов`язку, а розмір завданих збитків, унеможливив проведення платежів на виконання поточних податкових зобов`язань.

Листами від 09.06.2022 №1-09/06/22 та від 25.08.2022р. №1-25/08/22 ТОВ "ВОСТОРГ" повідомило відповідні органи Державної податкової служби України про неможливість своєчасного виконання податкового обов`язку.

29.09.2022 ТОВ "ВОСТОРГ" було подано до відповідача повідомлення про неможливість своєчасного виконання податкового обов`язку. До цього звернення позивачем було включено: докази відкриття кримінального провадження, висновок експертів про наслідки вибуху, документ про вимушеність головного бухгалтера ТОВ "ВОСТОРГ" тимчасово змінити місце мешкання та набути статус внутрішньо переміщеної особи.

21.10.2022 ТОВ "ВОСТОРГ" в межах зазначеного повідомлення про неможливість своєчасного виконання податкового обов`язку було подано до відповідача додаткові документи, а саме: документи про інвентаризацію товарно-матеріальних цінностей, акт технічного стану серверної, акти внутрішнього переміщення основних засобів, висновок експертів від 07.09.2022р. №10487/10488/13703/19334.

Згідно з протоколом інвентаризації від 08.06.2022 №08/06-2022 виявлено знищення товарно-матеріальних цінностей у вигляді товару на суму 1 219 700, 85 грн., а також знищення основних засобів на суму 1 172381,01 грн., руйнування близько 2/3 будівлі, вихід з ладу файлової системи сервера бази даних бухгалтерських програм.

Актом технічного стану обладнання серверної від 11.06.2022 виявлено пошкодження даних останніх періодів серверного системного блоку.

Згідно з висновком експертів Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» від 07.09.2022 №10487/10488/13703/19334 відбулось ушкодження інженерних мереж будівлі, порушення цілісності кладки із піноблоків з відходом стіни від вертикалі по всій довжині будинку, відсутність електроосвітлення, вартість робіт з відновлення складає 27 542 983, 50 грн. при показникові загальної вартості будівлі у 72 443 407, 30 грн.

26.10.2022 ТОВ "ВОСТОРГ" у межах зазначеного повідомлення про неможливість своєчасного виконання податкового обов`язку було подано до відповідача додаткові пояснення, зокрема, про суттєве скорочення обсягів продажу товару.

Відповідно до висновку від 21.11.2022 №1/11 пошкодження технічних пристроїв, які використовувались заявником для накопичення та збереження інформації про господарські операції склало - 85%.

З повідомлень форми 20-ОПП вбачається, що господарська діяльність заявника здійснюється виключно у межах міста Харкова Харківської області (м. Харків, вул. Клочківська, б.134-Б; м. Харків, проспект Героїв Харкова, б.274-В).

02.11.2022 відповідачем за зверненням ТОВ "ВОСТОРГ" з приводу неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку було прийнято рішення від 02.11.2022 №2143/20-40-18-04-25 про можливість своєчасного виконання податкового обов`язку.

В основу цього рішення покладено судження податкового органу про ненадання заявником вичерпного переліку документів згідно з Порядком підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у п.п. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України та переліком документів на підтвердження.

Згідно з листом ДПС України від 11.08.2023 №1520/ЗПІ/99-00-06-02-10 адміністративна скарга заявника на рішення ГУ ДПС у Харківській області від 02.11.2022 №2143/20-40-18-04-25 про можливість своєчасного виконання податкового обов`язку була подана та знаходилась на розгляді ДПС України без прийняття рішення у зв`язку із зупиненням перебігу граничних строків.

29.12.2022 працівником відповідача, як контролюючого органу, щодо ТОВ "ВОСТОРГ" була проведена камеральна перевірка з питання неподання податкової декларації з податку на прибуток за 1 квартал 2022, 1 півріччя 2022, 9 місяців 2022.

Результати перевірки були оформлені актом від 29.12.2022 №6267/20-40-04-16-03/32437180 (далі по тексту - Акт №6267).

У тексті Акту №6267 суб`єктом владних повноважень викладені власні судження про вчинення заявником порушення п.49.18.2 ст.49, за рахунок неподання податкових декларацій з податку на прибуток за 1 квартал 2022, 1 півріччя 2022, 9 місяців 2022.

Текст Акту №6267 не містить відомостей про дослідження контролюючим органом питання існування у заявника фізичної змоги та технічної можливості виконати податковий обов`язок в частині подачі перелічених документів обов`язкової податкової звітності.

25.01.2023, із посиланням на Акт №6267, суб`єктом владних повноважень було прийнято податкове повідомлення рішення №000/1058/0416 про застосування згідно з п.120.1 ст.120 ПК України 1 020,00 грн. штрафу.

11.05.2023 працівником відповідача, як контролюючого органу, щодо позивача була проведена камеральна перевірка з питання неподання податкової декларації з податку на прибуток за 2022.

Результати цієї перевірки були оформлені актом від 11.05.2023 №13650/20-40-04-16-05/32437180 (далі за текстом - Акт №13650).

У тексті Акту №6267 податковим органом зазначено про вчинення позивачем порушення п.49.18.2 ст.49 ПК України, у зв`язку з неподанням ним податкових декларацій з податку на прибуток за 2022.

Текст Акту №13650 не містить відомостей про дослідження контролюючим органом питання існування у заявника фізичної та технічної можливості виконати податковий обов`язок в частині подачі перелічених документів обов`язкової податкової звітності.

09.06.2023 із посиланням на Акт №13650 податковим органом було прийнято податкове повідомлення - рішення №00/15/28/0416 про застосування згідно з п.120.1 ст.120 ПК України 1 020, 00 грн. штрафу.

14.06.2023 працівником податкового органу щодо ТОВ "ВОСТОРГ" була проведена камеральна перевірка з питання неподання податкової звітності з акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання підакцизних товарів у роздріб.

Результати цієї перевірки були оформлені актом від 14.06.2023 №18884/20-40-09-05-04/32437180 (далі по тексту - Акт №18884).

У тексті Акту №18884 податковим органом зазначено про вчинення ТОВ "ВОСТОРГ" порушення п.49.18.1 ст.49, п.223 ст.223 ПК України за рахунок неподання податкової звітності з акцизного податку з реалізації пального за лютий 2022 - вересень 2022.

Текст Акту №18884 не містить відомостей про дослідження контролюючим органом питання існування у заявника фізичної та технічної можливості виконати податковий обов`язок, в частині подачі перелічених документів обов`язкової податкової звітності.

07.07.2023 із посиланням на Акт №18884 податковим органом було прийнято податкове повідомлення - рішення №198790905 про застосування згідно з абз.4 п.120.1 ст.120 ПК України 8 160,00 грн. штрафу.

Позивач, вважаючи протиправними дії ГУ ДПС у Харківській області з приводу проведення заходу податкового контролю - камеральної перевірки від 29.12.2022 відносно ТОВ "ВОСТОРГ", а також вважаючи протиправними та такими, що підлягають скасуванню рішення ГУ ДПС у Харківській області від 02.11.2022 №2143/20-40-18-04-25; податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області від 25.01.2023 №000/1058/0416; податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області від 09.06.2023 №00/15728/0416 від 09.06.2023; податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Харківській області від 07.07.2023 №198790905, звернувся до суду першої інстанції з позовною заявою до ГУ ДПС у Харківській області (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог).

Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог ТОВ "ВОСТОРГ", суд першої інстанції виходив того, що оспорювані рішення ГУ ДПС у Харківській області є протиправними та підлягають скасуванню.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених ст.308 КАС України, колегія суддів виходить з наступного.

Згідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає ПК України.

Пунктом 75.1 та підпунктом 75.1.1 статті 75 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно з пунктами 76.1 та 76.2 ст.76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Відповідно до п.36.1 ст.36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Отже, податковий обов`язок за суттю та змістом наведеної правової категорії охоплює діяння платника податків з складання та подання до контролюючого органу документу обов`язкової податкової звітності за конкретний звітний податковий період.

Згідно з п.202.1 ст.202 ПК України звітним (податковим) періодом справляння ПДВ є один календарний місяць.

Відповідно до п.203.1 ст.203 ПК України податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Приписами п.49.2 ст.49 ПК України визначено, що платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Цей абзац застосовується до всіх платників податків, в тому числі платників, які перебувають на спрощеній системі оподаткування обліку та звітності.

Відповідно до п.п.49.18.1 ст.49 ПК України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю (у тому числі в разі сплати місячних авансових внесків) - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Згідно п.п.49.18.2 ст.49 ПК України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя).

Відповідно до п.223.2 ст.223 ПК України платники податку, визначені пунктом 212.1 статті 212 цього Кодексу (крім імпортерів підакцизних товарів, зазначених у підпунктах 215.3.4, 215.3.5, 215.3.5-1, 215.3.5-2, 215.3.6, 215.3.7, 215.3.8 пункту 215.3 статті 215 цього Кодексу), подають щомісяця не пізніше 20 числа наступного звітного (податкового) періоду контролюючому органу за місцем реєстрації декларацію з акцизного податку за формою, затвердженою у порядку, встановленому статтею 46 цього Кодексу.

Пунктом 57.1 ст.57 та п.203.2 ст.203 ПК України передбачено, що сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.

Відповідно до п.137.4 ст.137 ПК України податковими (звітними) періодами для податку на прибуток підприємств, крім випадків, передбачених пунктом 137.5 цієї статті, є календарні: квартал, півріччя, три квартали, рік. При цьому податкова декларація розраховується наростаючим підсумком. Податковий (звітний) період починається з першого календарного дня податкового (звітного) періоду і закінчується останнім календарним днем податкового (звітного) періоду.

Колегія суддів зазначає, що об`єкти справляння податку на додану вартість, податку на прибуток, акцизного податку за загальним правилом виникають у межах або за наслідками проведення господарської операції, якою за визначенням ст.1 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" є дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства.

Згідно приписів ст.9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які можуть створюватись в електронній формі програмним забезпеченням інформаційно-комунікаційної системи, інформація за якими систематизується на рахунках бухгалтерського обліку в регістрах синтетичного та аналітичного обліку шляхом подвійного запису їх на взаємопов`язаних рахунках бухгалтерського обліку.

Отже, з наведеного слідує, що втрата суттєвого (істотного) масиву даних з технічних пристроїв накопичення інформації про господарські операції об`єктивно здатна призвести до втрати платником податків можливості виконання податкового обов`язку.

Відповідно до п.п.69.9 ст.69 підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України (в редакції Закону України від 03.03.2022 №2118-ІХ) для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Так, згідно з п.п.69.9 ст.69 підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України (в редакції Закону України від 12.05.2022 №2260-ІХ) для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім: дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, сплати податків та зборів платниками податків; строків проведення камеральних перевірок, складення актів, подання та розгляду заперечень, визначення грошових зобов`язань, прийняття, надсилання та оскарження податкового повідомлення-рішення за результатами камеральних перевірок, нарахування пені; строків проведення фактичних та документальних позапланових перевірок, складення актів, подання та розгляду заперечень, додаткових документів та пояснень, визначення грошових зобов`язань, прийняття, надсилання та оскарження податкового повідомлення-рішення, адміністративного арешту майна за результатами фактичних перевірок.

З календарної дати набуття чинності нормами Закону України від 03.03.2022 №2118-ІХ в частині правил обчислення усіх строків у відносинах з приводу справляння податків і до календарної дати набуття чинності нормами Закону України від 12.05.2022 №2260-ІХ в частині правил обчислення строків подання документів обов`язкової податкової звітності (тобто, до 27.05.2022) перебіг граничних строків подання усіх документів обов`язкової податкової звітності було зупинено.

При цьому, п.3 Розділу ІІ Закону України від 03.03.2022 №2118-ІХ було установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, будь-яка звітність, крім податкової, подання якої вимагається відповідно до норм чинного законодавства, подається з урахування строків, визначених пунктом 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

Згідно з п.п.69.1 п.69 підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України (в редакції Закону України від 03.03.2022 №2118-ІХ та Закону України від 24.03.2022 №2142-ІХ) у випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Відтак, початково законодавцем було запроваджено універсальне правило, згідно якого платники податків, які не мають можливості своєчасного виконання податкового обов`язку, повинні забезпечити виконання податкового обов`язку протягом 6 місяців після припинення або скасування правового режиму воєнного стану.

З 27.05.2022 згідно з п.п.69.1 п.69 підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України (в редакції Закону України від 12.05.2022 №2260-ІХ) у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

У разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Платники податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня відновлення можливості платника податків, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, передбачених цим Кодексом, за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків.

Платники єдиного податку третьої групи, які використовують особливості оподаткування єдиним податком за ставкою 2 відсотки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання податкових обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня переходу таких платників на застосування особливостей оподаткування єдиним податком третьої групи за ставкою 2 відсотки за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з дня переходу на систему оподаткування, на якій такі платники податку перебували до обрання особливостей оподаткування єдиним податком за ставкою 2 відсотки.

У разі самостійного виправлення платником податків у податкових періодах до 25 липня 2022 року, з дотриманням порядку, вимог та обмежень, визначених статтею 50 цього Кодексу, помилок, що призвели до заниження податкового зобов`язання у звітних (податкових) періодах, що припадають на період дії воєнного стану, такі платники звільняються від нарахування та сплати штрафних санкцій, передбачених пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу, та пені.

Платники податку на додану вартість, тимчасово, до припинення або скасування воєнного стану, не мають права на подання уточнюючих розрахунків до податкових декларацій, передбаченого пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу, за звітні (податкові) періоди до лютого 2022 року із показниками на зменшення податкових зобов`язань та/або декларування суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

З огляду на наведене вище, законодавством виокремлено три категорії платників податків, а саме:

1) платники, у яких відсутня можливість своєчасного виконання податкового обов`язку;

2) платники, у яких існує (наявна) можливість своєчасного виконання податкового обов`язку;

3) платники, у яких відновилася можливість виконання податкового обов`язку із введенням відносно кожної окремої категорії власного присікального строку виконання податкового обов`язку.

З 27.05.2022 законодавством було запроваджено правило, у силу якого платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів і щодо подання звітності звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24.02.2022 до 27.05.2022 за умови одночасно виконання двох умов: подання податкової звітності до 20.07.2022 та сплати податків та зборів (слід розуміти задекларованих у цих документах у строк не пізніше 31.07.2022.

Колегія суддів звертає увагу, що як вже зазначалося вище, приписами п.п.69.1 п.69 підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України (в редакції Закону України від 12.05.2022 №2260-ІХ) усі платники податків за критерієм можливості (тобто фізичної можливості) виконати власний податковий обов`язок були розмежовані/розподілені законодавцем за 3 категоріями, а саме:

1) платники податків, які станом на 27.05.2022р. мають можливість виконати податковий обов`язок за період від 24.02.2022 до 27.05.2022 і звітні податкові періоди після 27.05.2022;

2) платники податків, які станом на 27.05.2022 не мають можливість виконати податковий обов`язок за період від 24.02.2022 до 27.05.2022 і звітні податкові періоди після 27.05.2022р., але набули таку можливість у часовий проміжок після 27.05.2022 до календарної дати настання події припинення або скасування воєнного стану в Україні;

3) платники податків, які станом на 27.05.2022 не мають можливість виконати податковий обов`язок за період від 24.02.2022 до 27.05.2022 і звітні податкові періоди після 27.05.2022 та не набули такої можливості у часовий проміжок після 27.05.2022 і до календарної дати настання події припинення або скасування воєнного стану в Україні після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Перша категорія платників податків згідно з п.п.69.1 п.69 підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України (в редакції Закону України від 12.05.2022 №2260-ІХ) повинна виконати податковий обов`язок за звітні податкові періоди 24.02.2022 - 27.05.2022 і майбутні поточні звітні податкові періоди відносно календарної дати - 27.05.2022 до 20.07.2022.

Друга категорія платників податків згідно з п.п.69.1 п.69 підрозділу 10 Розділу ХХ Податкового кодексу України (в редакції Закону України від 12.05.2022 №2260-ІХ) повинна виконати податковий обов`язок за звітні податкові періоди 24.02.2022 - 27.05.2022 і майбутні поточні звітні податкові періоди відносно календарної дати - 27.05.2022 протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків.

Третя категорія платників податків згідно з п.п.69.1 п.69 підрозділу 10 Розділу ХХ Податкового кодексу України (в редакції Закону України від 12.05.2022 №2260-ІХ) повинна виконати податковий обов`язок за звітні податкові періоди 24.02.2022 - 27.05.2022 і майбутні поточні звітні податкові періоди відносно календарної дати - 27.05.2022 протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

При цьому, з 27.05.2022 згідно з пп.69.9 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України (в редакції Закону України від 12.05.2022 №2260-ІХ) був відновлений перебіг строків подання звітності та строків сплати податків та зборів.

Колегія суддів зазначає, що Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 підпункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України був затверджений наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225 (далі по тексту - Порядок №225).

Згідно з п.1 Розділу ІІ Порядку №225 підставами неможливості виконання платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) є: 1) втрата (знищення чи зіпсуття) первинних документів, комп`ютерного та іншого обладнання внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією російської федерації; 2) неможливість використати чи вивезти документи, комп`ютерне та інше обладнання внаслідок ведення бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією російської федерації; 3) використання чи вивезення документів, комп`ютерного або іншого обладнання, пов`язане з ризиком для життя чи здоров`я посадової особи платника податків або неможливе у зв`язку з встановленням уповноваженими органами державної влади відповідно до закону в умовах воєнного стану заборон та/або обмежень; 4) можливість витоку інформації щодо обсягів та місць зберігання пального або спирту етилового та їх знищення надалі внаслідок складання та реєстрації акцизних накладних, та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо (виключно в частині виконання визначених цим абзацом обов`язків); 5) відсутність у платника податків інших посадових осіб, уповноважених відповідно до законодавства нараховувати, стягувати та вносити до бюджету податки, збори, а також вести бухгалтерський облік, складати та подавати податкову та фінансову звітність, відсутність можливості у власника призначити таких посадових осіб за умови відсутності у такого платника податків об`єктів оподаткування, або показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу, може бути пов`язана з такими обставинами: посадова особа є одночасно одним із власників юридичної особи за умови, що відсутність такого співвласника (акціонера, учасника, засновника) унеможливлює прийняття рішення про призначення на постійній або тимчасовій основі іншої посадової особи; юридична особа заснована на власності окремої фізичної особи, яка одночасно є єдиною посадовою особою такої юридичної особи; 6) перебування (податкова адреса платника податків та/або фактичне знаходження / знаходження виробничих потужностей тощо) на території населеного пункту, у якому ведуться воєнні (бойові) дії, який (які) знаходиться в оточенні (блокуванні) або тимчасово окупований збройними формуваннями російської федерації; 7) інші обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини), підтверджені документально.

Пунктом 3 Розділу ІІ Порядку №225 визначені правила, котрі підлягають застосуванню до платників податків, які на дату набрання чинності цим Порядком мають можливість подати до контролюючого органу заяву та документи (копії документів), інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків.

Так, у разі неможливості виконання платником податків податкового обов`язку, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, платник податків подає не пізніше 30 вересня 2022 року заяву про відсутність такої можливості (крім виконання обов`язку щодо реєстрації акцизних накладних та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо) разом з вичерпним переліком документів (копій документів), інформації, які передбачені Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року №225 або Переліком документів, що підтверджують неможливість платника податків - фізичної особи, зокрема самозайнятої особи, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року №225 (далі - Переліки документів) до контролюючого органу в порядку передбаченому пунктом 8 цього розділу. Заява має містити: повне найменування платника податків згідно з реєстраційними документами або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) платника податків; код платника податків згідно з Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України або податковий номер; реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); податкову адресу платника податків; найменування контролюючого органу, до якого подається заява; дату подання заяви; чітке та стисле обґрунтування підстав для підтвердження неможливості виконання платником податків податкових обов`язків з посиланням на документальне підтвердження викладених фактів; вичерпний перелік додатків із зазначенням кількості сторінок кожного документа, їх повної назви та реквізитів (дата, номер, найменування органу, що видав документ); які саме податкові обов`язки не мав / не має можливості виконати платник податків; інформацію про податкові періоди, за які неможливо виконувати податкові обов`язки, або інформацію щодо обставин, пов`язаних з проведенням воєнних (бойових) дій, терористичними актами, диверсіями або іншими обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), спричиненими військовою агресією російської федерації, тимчасовою окупацією збройними формуваннями російської федерації; підписи платника податку - фізичної особи або посадових осіб платника податку, засвідчені печаткою платника податку (за наявності). За наявності інших документів, інформації, що підтверджують неможливість своєчасно виконати свій податковий обов`язок, платники податків - юридичні особи, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, надають такі документи (копії документів). Платники податків - фізичні особи, зокрема самозайняті особи надають інші документи, інформацію, що підтверджують неможливість своєчасно виконати свій податковий обов`язок разом із документом, що підтверджує таку особу.

Пунктом 4 Розділу ІІ Порядку підтвердження №225 визначені правила, котрі підлягають застосуванню до платників податків, у яких після дати набрання чинності цим Порядком з`явилася можливість подати до контролюючого органу заяву та документи (копії документів), інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків.

Так, у разі відсутності у платника податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, можливості подати таку заяву та відповідні документи (копії документів), інформацію у строки, визначені пунктом 3 цього розділу, платник податків подає заяву та відповідні документи (копії документів), інформацію одночасно з набуттям можливості виконання одного із податкових обов`язків (реєстрації податкової накладної, подання звітності, сплати невиконаного податкового зобов`язання тощо) таким платником податку, передбачених Кодексом або іншим законодавством, контроль за виконанням якого покладено на контролюючий орган, але не пізніше 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платника податків.

Пунктом 5 Розділу ІІ Порядку №225 визначені правила, котрі підлягають застосуванню до платників податків, щодо яких контролюючим органом прийнято рішення про неможливість своєчасного виконання платником податків податкового обов`язку та у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, застосовуються такі правила.

Пунктом 6 Розділу ІІ Порядку №225 визначені правила, котрі підлягають застосуванню до платників податків, які на дату набрання чинності та після дати набрання чинності цим Порядком виконували податкові обов`язки, але у зв`язку із військовою агресією російської федерації втратили можливість їх виконувати.

Так, платники податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, які виконували податкові обов`язки, але у зв`язку із військовою агресією російської федерації втратили можливість виконувати податкові обов`язки, вживають заходи, передбачені пунктом 3 цього розділу, у термін протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення можливостей платника податків подати до контролюючого органу заяву та документи (копії документів), інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків.

Згідно п.7 Розділу ІІ Порядку №225 визначені правила, котрі підлягають застосуванню до платників податків, які не подали у строки, встановлені пунктами 3 та 4 цього розділу, заяви у довільній формі та відповідних документів (копії документів), що підтверджують неможливість виконання податкового обов`язку, передбаченого Кодексом або іншим законодавством, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи або щодо яких контролюючий орган прийняв вмотивоване рішення щодо можливості своєчасного виконання таким платником податків свого податкового обов`язку, згідно з якими ці платники вважаються такими, що мають можливість своєчасно виконати податкові обов`язки у терміни, визначені Кодексом або іншим законодавством, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи.

При цьому, відповідно до п.1 Розділу ІІІ Порядку №225 у разі недостатності документів (копій документів), що підтверджують неможливість виконання у платника податків податкових обов`язків, контролюючий орган направляє попереднє рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку (далі - Попереднє рішення) за формою, що додається, з пропозицією щодо надання платником податку конкретних додаткових документів (копій документів) на підтвердження зазначеної у заяві підстави (підстав) неможливості виконання платниками податків податкових обов`язків.

Колегія суддів, аналізуючи матеріали даної справи, зазначає, що останні не містять доказів належного виконання податковим органом вищевказаного обов`язку і надсилання на адресу заявника попереднього рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку із пропозицією щодо надання конкретних додаткових документів.

Відповідно до п.1 Розділу ІІІ Порядку №225 контролюючий орган у разі потреби може звертатися до компетентних органів щодо додаткового підтвердження обставин, викладених у заяві платника податків та відповідних документах.

Колегія суддів зазначає, що матеріали справи не містять належних доказів виконання відповідачем цього обов`язку і звернення до компетентних органів з метою отримання відомостей у підтвердження чи спростування доводів позивача.

Згідно з п.1 Розділу ІІІ Порядку №225 обов`язок доведення можливості чи неможливості платником податків своєчасно виконати свій податковий обов`язок покладається на контролюючий орган. Контролюючий орган встановлює причинно-наслідковий зв`язок між обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), що сталися в результаті збройної агресії російської федерації, безпосереднім впливом таких обставин саме на такого платника та можливістю виконання ним податкового обов`язку станом на дату, на яку припадає граничний термін виконання такого обов`язку, та керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку (далі - Рішення) за формою, що додається.

Колегія суддів звертає увагу, що податковий орган не надав доказів виконання вказаного обов`язку, а прийняте ним оспорюване рішення не містить доводів щодо причинно-наслідкового зв`язку між обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), що сталися в результаті збройної агресії російської федерації (а саме пошкодження будівлі за місцезнаходженням ТОВ "ВОСТОРГ", де розташовувався адміністративний персонал; пошкодження значного масиву даних з технічних пристроїв накопичення інформації про господарські операції; фізичне знищення товару тощо) та наслідків безпосереднього впливу таких обставин саме на такого платника у вигляді існування можливості чи відсутності можливості виконання податкового обов`язку.

Поряд з цим, колегія суддів зазначає, що надання позивачем доказів порушення кримінального провадження у зв`язку з вибухом ракети зенітного ракетного комплексу військ російської федерації у приміщенні будівлі за адресою Харківська область, місто Харків, проспект Героїв Харкова, б.274-В, доказів знищення: адміністративної будівлі, товарів, основних засобів, пошкодження електромереж та устаткування і пристроїв збереження інформації, доказів втрати частини інформації про господарські операції на технічних джерелах збереження у розумінні Переліку №225 підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи, зокрема щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента та об`єктивно було здатне призвести до виникнення у позивача обґрунтованих сподівань на належний і виважений підхід податкового органу до оцінки таких документів в аспекті неможливості ним своєчасного виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з п.п.69.1 п.69 підрозділу 10 Розділу ХХ ПК України (в редакції Закону України №2836-XI від 13.12.2022) (набрав чинності з 03.01.2023) у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

У разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо: реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року; реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 20 липня 2022 року; подання звітності, у тому числі передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, за звітні (податкові) періоди - 2021 рік (для звітності, що подається за річний звітний (податковий) період), граничний термін подання якої припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до 1 червня 2022 року, I квартал 2022 року (для звітності, що подається за квартальний звітний (податковий) період) та звітності за лютий - травень 2022 року (для звітності, що подається за місячний звітний (податковий) період), за умови подання такої звітності до контролюючого органу не пізніше 20 липня 2022 року; строків сплати податків та зборів за звітні (податкові) періоди - 2021 рік (для річного звітного (податкового) періоду), I квартал 2022 року (для квартального звітного (податкового) періоду), січень - травень 2022 року (для місячного звітного (податкового) періоду), за умови їх сплати не пізніше 1 серпня 2022 року (для сплати податку на доходи фізичних осіб та/або військового збору - не пізніше 31 грудня 2022 року); строків сплати грошових зобов`язань, визначених контролюючими органами, граничний строк сплати яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до 1 червня 2022 року, за умови їх сплати не пізніше 1 серпня 2022 року.

У разі звільнення платника податків від відповідальності з підстав, визначених абзацами четвертим - восьмим цього підпункту, податкові повідомлення-рішення, якими були визначені йому штрафні (фінансові) санкції та/або пеня за несвоєчасне виконання податкових обов`язків, крім сплати податку на доходи фізичних осіб та/або військового збору, визначених абзацами четвертим - восьмим цього підпункту, вважаються скасованими (відкликаними) з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо сприяння відновленню енергетичної інфраструктури України".

За умови сплати не пізніше 31 грудня 2022 року в повному обсязі податку на доходи фізичних осіб та/або військового збору із сум доходів, зазначених у податковій звітності, поданій у строк, визначений абзацом шостим цього підпункту, штрафні санкції та пеня за несплату або несвоєчасну сплату податку на доходи фізичних осіб та/або військового збору із сум таких доходів не застосовуються.

Нараховані та сплачені або стягнуті у період з 1 серпня 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей оподаткування діяльності з торгівлі валютними цінностями у готівковій формі" суми штрафних санкцій та пені за несплату або несвоєчасну сплату податку на доходи фізичних осіб та/або військового збору із сум доходів, зазначених у податковій звітності, поданій у строк, визначений абзацом шостим цього підпункту, не підлягають поверненню на поточний рахунок платника податків, не спрямовуються на погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших податків, зборів.

Платники податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня відновлення можливості платника податків, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, передбачених цим Кодексом, за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків.

Платники єдиного податку третьої групи, які використовують особливості оподаткування єдиним податком за ставкою 2 відсотки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання податкових обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня переходу таких платників на застосування особливостей оподаткування єдиним податком третьої групи за ставкою 2 відсотки за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з дня переходу на систему оподаткування, на якій такі платники податку перебували до обрання особливостей оподаткування єдиним податком за ставкою 2 відсотки.

У разі самостійного виправлення платником податків, з дотриманням порядку, вимог та обмежень, визначених статтею 50 цього Кодексу, помилок, що призвели до заниження податкового зобов`язання у звітних (податкових) періодах, що припадають на період дії воєнного стану, такі платники звільняються від нарахування та сплати штрафних санкцій, передбачених пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу, та пені.

Платники податку на додану вартість тимчасово, до припинення або скасування воєнного стану, не мають права на подання уточнюючих розрахунків до податкових декларацій, передбаченого пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу, за звітні (податкові) періоди до лютого 2022 року із показниками на зменшення податкових зобов`язань та/або декларування суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість. Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Платники податку на прибуток підприємств, які відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським звітом, звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності за неподання або несвоєчасне подання річної фінансової звітності, яка підлягає оприлюдненню разом з аудиторським звітом, уточнюючого розрахунку до річної податкової декларації з податку на прибуток підприємств, що подається у разі, якщо показники оприлюдненої разом з аудиторським звітом річної фінансової звітності зазнали змін порівняно з показниками звіту про фінансовий стан (баланс) та звіту про прибутки та збитки та інший сукупний дохід (звіту про фінансові результати), що подаються разом з податковою декларацією згідно з абзацом другим пункту 46.2 статті 46 цього Кодексу, та такі зміни вплинули на показники раніше поданої річної податкової декларації з податку на прибуток підприємств за відповідний податковий (звітний) період, з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Згідно з п.1 Розділу ІІ Закону України №2836-XI від 13.12.2022 норми абзаців другого - вісімнадцятого підпункту 4 пункту 4 розділу I цього Закону (щодо змін до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України) застосовуються починаючи з 27 травня 2022 року.

Колегія суддів зазначає, що спірних правовідносинах позивач в обґрунтування своєї позиції посилається на відсутність можливості своєчасного виконання податкового обов`язку, зокрема, у зв`язку із знищенням технічної та технологічної інфраструктури адміністративної будівлі за адресою місцезнаходження згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань унаслідок вибуху зенітної ракети військ російської федерації.

З урахуванням приписів ч.2 ст.77 КАС України, обов`язок доведення обставин наявності у позивача можливості своєчасного виконання податкового обов`язку покладено саме на суб`єкт владних повноважень.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 02.07.2019 у справі №140/2160/18 загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Колегія суддів, зазначає, що оспорюване рішення ГУ ДПС у Харківській області від 02.11.2022 №2143/20-40-18-04-25 не є обґрунтованим та мотивованим, оскільки фактично містить загальні посилання податкового органу про ненадання платником необхідних документів, хоча на противагу зазначеному копії певних документів були надані платником податків до податкового органу і реальність відомостей цих документів, а також правильність їх складання не була поставлена відповідачем під сумнів та не була спростована.

В даному випадку обставини пошкодження будівлі за місцезнаходженням ТОВ "ВОСТОРГ", втрата масиву даних з технічних пристроїв накопичення інформації про господарські операції, знищення частини товару у даному конкретному випадку є обставинами, що доводять неможливість виконання позивачем свого податкового обов`язку.

На противагу зазначеному вище, податковий орган необґрунтовано залишив поза увагою як обставини руйнування адміністративної будівлі позивача саме за місцезнаходженням згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, так і обставини істотного пошкодження пристроїв накопичення і зберігання інформації, необхідної для складання документів обов`язкової податкової звітності, знеструмлення частини приміщень, хоча ці фактори знаходяться у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку із можливістю позивача своєчасно виконати свій податковий обов`язок з подання податкової звітності.

Крім того, колегія суддів зазначає, що податковий орган не надав належної оцінки наслідкам знищення товарів і основних засобів та необхідних для відновлення будівлі витрат для поточного фінансового стану платника податків, не визначив місць провадження позивачем господарської діяльності та джерел отримання останнім доходів, попри те, що така інформація має бути наявна у розпорядженні податкового органу внаслідок здійснення у минулому щодо позивача заходів податкового контролю.

Згідно з абз.1-2 п.120.1 ст.120 ПК України неподання (крім випадків, якщо податкова декларація не подається відповідно до пункту 49.2 статті 49 цього Кодексу) або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов`язаними нараховувати і сплачувати податки та збори, платежі, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи, податкових декларацій (розрахунків), а також іншої звітності, обов`язок подання якої до контролюючих органів передбачено цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 340 гривень, за кожне таке неподання або несвоєчасне подання.

Відповідно до абз.3-4 п.120.1 ст.120 ПК України неподання (крім випадків, якщо податкова декларація не подається відповідно до пункту 49.2 статті 49 цього Кодексу) або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов`язаними нараховувати і сплачувати податки та збори, платежі, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи, податкових декларацій (розрахунків), а також іншої звітності, обов`язок подання якої до контролюючих органів передбачено цим Кодексом, вчинене платником податків, до якого протягом року було застосовано штраф за таке порушення, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 1020 гривень за кожне таке неподання або несвоєчасне подання.

Колегія суддів зазначає, що у розумінні норми абз.1 п.109.1 ст.109 ПК України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Відповідно до абз.2 п.109.1 ст.109 ПК України діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.112.2 ст.112 ПК України особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

За приписами п.112.7 ст.112 ПК України у разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення.

Пунктом 109.3 ст.109 ПК України передбачено, що у випадках, визначених пунктом 119.3 статті 119, пунктами 123.2 - 123.5 статті 123, пунктами 124.2, 124.3 статті 124, пунктами 1251.2 - 1251.4 статті 1251 цього Кодексу, необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення є встановлення контролюючими органами вини особи.

Колегія суддів, аналізуючи матеріали даної справи, приходить до висновку, що недоведеність відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, згідно вимог ч.2 ст.77 КАС України, обставин існування у позивача можливості подати у спірних правовідносинах документи обов`язкової податкової звітності має наслідком недоведеність факту вчинення позивачем податкового правопорушення і призводить до виникнення правових підстав для висновку щодо протиправності оспорюваних рішень відповідача.

При цьому, надаючи правову оцінку доводам апеляційної скарги, колегія суддів звертає увагу, що фактично скаржник не наводить обґрунтованих доводів, які б підтверджували неповне з`ясування судом першої інстанції всіх обставин даної справи.

Скаржник посилається на те, що підставою для прийняття оспорюваного рішення відповідача від 02.11.2022 №2143/20-40-18-04-25 стало те, що до повідомлення №1-29/09/22 від 29.09.2022 про неможливість своєчасно виконати податковий обов`язок не було надано вичерпного переліку документів, що підтверджують неможливість платника податків - юридичної особи своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у т.ч. податкового агента, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022, зазначаючи у скарзі перелік необхідних документів, проте, колегія суддів зазначає, що останній (перелік документів) не є конкретним переліком додаткових документів, як того вимагають норми Порядку №225.

Відповідач при формулюванні пропозицій щодо надання документів згідно абз.2 п.1 розділу III. Порядку №225 замість пропозиції надати релевантні документи, що стосуються спірних правовідносин, фактично обмежився загальним неконкретизованим по відношенню до вказаних у повідомленні від 29.09.2022 обставин переліком документів, що підтверджують, як на думку податкового органу, неможливість платника податків - юридичної особи, зокрема щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, своєчасно виконати свій податковий обов`язок, у тому числі обов`язок податкового агента. Внаслідок такого підходу податкового органу фактично більшість документів, вказаних у цьому списку, не відповідає індивідуальній ситуації позивача, описаній у повідомленні від 29.09.2022. При цьому, позивач надав документи, що підтверджують обставини, на які він посилається у повідомленні від 29.09.2022, однак податковий орган не надав таким документам належної правової оцінки.

Також, надаючи правову оцінку відповідним доводам апеляційної скарги про те, що згідно бази даних ГУ ДПС ITC «Податковий блок» та Архіву електронної звітності ТОВ «ВОСТОРГ» з лютого по грудень 2022 року подає податкову звітність з інших податків і зборів та виписує та реєструє податкові накладні, проте незрозумілим є неподання звітності лише з податку на прибуток та акцизного податку, а тому зазначене свідчить про можливість виконання платником податків свого податкового обов`язку, колегія суддів зазначає, що такі доводи є необґрунтованими, оскільки, по - перше вони суперечать приписам пп. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України та Порядку №225 та звужує їх диспозицію, яка передбачає процедуру звільнення платника податків від відповідальності в кожному конкретному випадку у разі відсутності у такого платника можливості виконати певне окремо взяте податкове зобов`язання, а по - друге, як вже зазначалося вище, податковий орган належним чином не досліджував обставини, зазначені в повідомленні позивача до податкового органу від 29.09.2022, не аналізував надані позивачем документи, - і як наслідок, не встановлював причинно-наслідковий зв`язок між 1) обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), що сталися в результаті збройної агресії російської федерації, 2) безпосереднім впливом таких обставин на позивача 3) можливістю виконання позивачем кожного окремо взятого податкового обов`язку серед тих, що вказані в цьому повідомленні від 29.09.2022 станом на дату, на яку припадає граничний термін їх виконання.

Колегія суддів вважає, що відповідач належним чином не обґрунтовує свою позицію щодо неправильності та неповноти дослідження доказів у справі, а також не наводить обґрунтованих доводів, в чому саме конкретно полягає неправильне застосування судом першої інстанції норм права.

Щодо посилання в апеляційній скарзі про те, що неврахування вказаних у скарзі обставин свідчить про формальний підхід суду першої інстанції до з`ясування фактичних обставин даної справи, а судове рішення ґрунтується виключно на правовій позиції позивача без урахування доводів та пояснень, наданих представником відповідача, то колегія суддів їх не приймає їх до уваги, оскільки вони є необґрунтованими та такими, що не знайшли свого підтвердження у ході апеляційного перегляду даної справи.

Отже, підсумовуючи зазначене вище, наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують висновків суду першої інстанції та фактично зводяться до переоцінки встановлених останнім обставин даної справи.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, серед іншого, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Колегія суддів вважає, що при прийнятті оспорюваних рішень (рішення від 02.11.2022 №2143/20-40-18-04-25; податкове повідомлення - рішення від 25.01.2023 №000/1058/0416; податкове повідомлення - рішення від 09.06.2023 №00/15728/0416 від 09.06.2023; податкове повідомлення - рішення від 07.07.2023 №198790905) ГУ ДПС у Харківській області діяло необґрунтовано, без врахування всіх обставин справи, та всупереч вимогам чинного законодавства.

Доводи апеляційної скарги про те, що оспорювані рішення відповідача є правомірними та такими, що винесені відповідно до вимог чинного законодавства, є необґрунтованими та спростовуються вищенаведеними висновками суду.

Згідно із ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не було доведено (доказано) правомірність своїх рішень, які є предметом оскарження у даній справі.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain), серія A, 303-A, п. 29).

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з приписами ч.1 ст.315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Під час апеляційного провадження, колегія суддів не встановила таких порушень судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи по суті, які були предметом розгляду і заявлені в суді першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції є обґрунтованим, прийнятим на підставі з`ясованих та встановлених обставинах справи, які підтверджуються доказами, суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Враховуючи те, що справа була розглянута судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження, рішення (постанова) суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п.2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.08.2023 у справі №520/10223/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Мінаєва
Судді З.О. Кононенко В.А. Калиновський