Справа № 600/230/24-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2024-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 січня 2024 р. м. Чернівці Справа № 600/230/24-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Григораш В.О., розглянувши матеріали за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ремарі» до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення та податкової вимоги, -

ВСТАНОВИВ:

16.01.2024 до Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Ремарі» до Головного управління ДПС у Чернівецькій області з такими позовними вимогами:

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Чернівецькій області від 19.06.2023 №00000/4834/Ж10/24-13-07-05;

визнати протиправним та скасувати податкову вимогу Головного управління ДПС у Чернівецькій області від 08.09.2023 №0-2413 на суму податкового боргу 257964,16 грн.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов до висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Так, предметом спору у даній справі є податкове повідомлення-рішення №0-2403 від 07.04.2022.

Верховний Суд в постанові від 27.01.2022 по справі №160/11673/20 зазначив, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України.

Також, вказано, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Згідно з ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, відповідно до ч.1, ч.2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом із цим, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень (ч. 3 ст.122 КАС України).

Зважаючи на те, що позивач скористався можливістю досудового порядку вирішення спору, подавши до Державної податкової служби України скаргу на оскаржуване податкове повідомлення-рішення, то строк звернення до суду повинен обраховуватись із дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Як зазначалось позивачем в обґрунтування позовних вимог, 09.07.2023 ТОВ «Ремарі» подало до Державної податкової служби України скаргу на податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Чернівецькій області від 19.06.2023 №00000/4834/Ж10/24-13-07-05, на підтвердження чого надано копію скарги до матеріалів позовної заяви. Вказану скаргу подано у електронній формі засобами електронного зв'язку.

Однак, як стверджував позивач, рішення за результатами розгляду скарги не отримував.

З матеріалів справи судом встановлено, що на підтвердження надіслання скарги Державній податковій службі України позивачем надано до матеріалів позовної заяви скріншот, зроблений із програми mail.gov.ua. При цьому, позивачем не надано доказів засвідчення відправленої скарги електронним цифровим підписом.

Окрім цього, позивачем не надано до суду доказів отримання вказаної скарги Державною податковою службою України.

Водночас, як вбачається із змісту рішення від 08.12.2023 №36333/6/99-00-06-03-03-06, що прийняте за результатами розгляду скарги на податкову вимогу від 08.09.2023 №0-2413, Державною податковою службою України повідомлено позивача про те, що діловодство у ДПС здійснюється з використанням системи електронного документообігу відповідно до Інструкції з діловодства з Державній податковій службі України, затвердженої наказом ДПС від 20.12.2019 №222.

Вказано, що пошуковою СЕД скарг про перегляд податкового повідомлення-рішення від 19.06.2023 №00000/4834/Ж10/24-13-07-05, яким позивачу нараховано штрафні санкції у розмірі 256672,63 грн не виявлено.

Отже, із указаного слідує, що Державною податковою службою України не отримано скарги позивача на податкове повідомлення-рішення від 19.06.2023 №00000/4834/Ж10/24-13-07-05, що дає підстави суду вважати, що позивач звернувся до суду з пропуском шестимісячного строку звернення до суду з позовом, що встановлений ст. 122 КАС України.

У зв'язку із цим, суд звертає увагу позивача на те, що ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Тому, позивач має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, або надати належні та допустимі докази отримання Державною податковою службою України скарги позивача на податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Чернівецькій області від 19.06.2023 №00000/4834/Ж10/24-13-07-05, яка, як вказує позивач, була засвідчена електронним цифровим підписом.

Крім того, частиною 3 статі 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі Закон № 3674-VI).

Судовий збір згідно з ч. 1 ст. 3 Закону № 3674-VI справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст. 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 9 Закону № 3674-VI суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ст. 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Розміри ставок судового збору визначено ст. 4 цього Закону.

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" установлено з 01.01.2024 прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 3028 грн.

З аналізу норм чинного в Україні законодавства вбачається, що майновий позов (позовна заява майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі.

Як видно з позовної заяви, зміст та характер заявлених вимог майновий.

Стосовно розміру судового збору за позовну вимогу майнового характеру (податкове повідомлення-рішення від 19.06.2023 №00000/4834/Ж10/24-13-07-05) суд зазначає, що 1,5 відсоток ціни позову даного спору становить 3983,58 грн ((256672,63)*1,5/100), тобто не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 3028 грн та не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 30280 грн (3028,00*10), то розмір судового збору за подачу позову до суду становитиме 3983,58 грн.

Стосовно розміру судового збору за позовну вимогу майнового характеру (податкова вимога від 08.09.2023 №0-2413) суд зазначає, що 1,5 відсоток ціни позову даного спору становить 3869,46 грн ((257964,16)*1,5/100), тобто не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 3028 грн та не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 30280 грн (3028,00*10), то розмір судового збору за подачу позову до суду становитиме 3869,46 грн.

Тому, при подачі позову до суду позивачу необхідно було сплатити судовий збір за дві вимоги майнового характеру у розмірі 7853,04 грн (3983,58 грн +3869,46 грн).

Однак, позивачем за звернення до суду із цим позовом судовий збір не сплачено.

У зв`язку з цим, для усунення недоліків позовної заяви запропонувати позивачу:

- подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, або надати належні та допустимі докази отримання Державною податковою службою України скарги позивача на податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Чернівецькій області від 19.06.2023 №00000/4834/Ж10/24-13-07-05, яка, як вказує позивач, була засвідчена електронним цифровим підписом;

- надати суду належні та допустимі докази сплати судового збору на суму 7853,04 грн, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір повинен бути сплачений на наступні банківські реквізити: отримувач коштів Чернівецьке ГУК/Чернівецька ТГ/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) 37836095; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; номер рахунку отримувача (ІВАN) UA4024405; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу за подання адміністративного позову (із зазначенням позивача).

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст. 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.3 ст. 169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

При цьому суд роз`яснює, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде вважатися не поданою і буде повернута особі, яка її подала, на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

На підставі наведеного та керуючись статтями 122, 123, 169, 241, 243, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк, з дня вручення копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали.

3. Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Григораш