Справа № 240/885/24
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2024-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 січня 2024 року м. Житомир справа № 240/885/24

категорія 112050000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Попова О. Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Житомирської міської ради Житомирської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом, в якому просить (мовою оригіналу):

- визнати неправомірними дії Виконавчого комітету Житомирської міської ради Житомирської області щодо вимог:

- надати для нього копії наказів про звільнення у зв`язку з скороченням, ліквідацією підприємства, за станом здоров`я, завірені належним чином, тощо;

- надати витяг з рішення адміністрації та протоколу підприємства про зняття з обліку, засвідчений керівником підприємства за колишнім місцем роботи;

- надати витяги із списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов з попереднього місця роботи, завірені належним чином;

- визнати неправомірним застосування показника середньої забезпеченості громадян жилою площею у розмірі 7,5 кв.м. на одну особу в м. Житомир в даних спірних правовідносинах;

- визнати нелегітимною (недіючою) Постанову Виконавчого комітету Житомирської міської ради народних депутатів і президії обласної ради профспілок від 07.01.1985 №4 "Про ведення обліку громадян, потребуючих поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в області" щодо застосування в даних спірних правовідносин (на теперішній час) середньої забезпеченості громадян жилою площею у розмірі 7,5 кв.м. на одну особу, який було встановлено відповідно до даних статистичної звітності за 1984 рік;

- визнати нелегітимним (недіючим) п.53 "Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм житлових приміщень в Українській РСР" в частині визначення (встановлення) рівня середньої забезпеченості громадян жилою площею в даному населеному пункті, оскільки не існує суб`єкта для встановлення (визначення) і періодичного перегляду цього показника (Указом Президента України №252 від 14.04.1992 припинено діяльність комітетів обласних рад);

- зобов`язати Виконавчий комітет Житомирської міської ради надати письмову відповідь щодо перебування в чергах для поліпшення житлових умов мене та членів сім`ї, де зазначити з якого часу , за яким номером та в яких чергах (списках) перебуваємо.

Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність його вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до пунктів 4, 5 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зі змісту позовної заяви встановлено, що постановою Житомирського апеляційного суду від 25.01.2022 по справі №296/5268/20 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, зокрема, зобов`язано виконавчий комітет Житомирської міської ради внести ОСОБА_1 та членів його сім`ї у списки осіб для отримання житла з часу перебування на квартирному за місцем роботи.

На виконання постанови від 25.01.2022 по справі №296/5268/20 Виконавчим комітетом Житомирської міської ради Житомирської області листом від 16.03.2023 №25/2033/491 поінформовано позивача про необхідність надання документів для формування облікової справи по квартирному обліку та надано перелік цих документів (згідно із додатком 1 рішення виконавчого комітету міської ради від 21.12.2020 №1535).

Листом від 07.11.2023 за №25/В-8468/2875 Виконавчим комітетом Житомирської міської ради повідомлено, що станом на 30 жовтня 2023 року позивачем надано у відділ по обліку та розподілу жилої площі міської ради лише частину документів згідно надісланого переліку, серед яких відсутні:

копії наказів про звільнення у зв`язку з скороченням, ліквідацією підприємства, за станом здоров`я, завірені належним чином, тощо;

витяг з рішення адміністрації та профкому підприємства про зняття з обліку, засвідчений керівником підприємства за колишнім місцем

роботи;

витяги із списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов з попереднього місця роботи, завірені належним чином.

Отже, позивачем оскаржується лист Виконавчого комітету міської ради Житомирської області від 07.11.2023 за №25/В-8468/2875 щодо надання ОСОБА_1 документів для формування облікової справи по квартирному обліку на виконання постанови Житомирського апеляційного суду від 25.01.2022 по справі №296/5268/20.

Відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

При цьому, індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини 1 ст. 4 КАС України).

Отже, передумовою звернення до адміністративного суду із позовом є прийняття суб`єктом владних повноважень рішення стосовно позивача, що призвело до порушення його прав, свобод та інтересів, а тому позивачу необхідно в позовній заяві зазначити про існування спору між ним та відповідачем, що стало підставою для звернення до адміністративного суду.

Також, із прохальної частини позовної заяви встановлено, що позивач просить визнати нелегітимним (недіючим) п.53 "Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм житлових приміщень в Українській РСР" в частині визначення (встановлення) рівня середньої забезпеченості громадян жилою площею в даному населеному пункті, оскільки не існує суб`єкта для встановлення (визначення) і періодичного перегляду цього показника (Указом Президента України №252 від 14.04.1992 припинено діяльність комітетів обласних рад), отже встановлено, що позовна заява містить позовні вимоги, що віднесені до виключної підсудності окружного адміністративного суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ.

Статтею 27 Кодексу адміністративного судочинства України визначено виключну підсудність справ, відповідно до якої адміністративні справи з приводу оскарження нормативно-правових актів Кабінету Міністрів України, міністерства чи іншого центрального органу виконавчої влади, Національного банку України чи іншого суб`єкта владних повноважень, повноваження якого поширюються на всю територію України, крім випадків, визначених цим Кодексом, адміністративні справи з приводу оскарження рішень Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель та рішень у сфері державної допомоги суб`єктам господарювання, адміністративні справи за позовом Антимонопольного комітету України у сфері державної допомоги суб`єктам господарювання, адміністративні справи, відповідачем у яких є дипломатичне представництво чи консульська установа України, їх посадова чи службова особа, а також адміністративні справи про оскарження актів, дій чи бездіяльності органу, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів, та про анулювання реєстраційного свідоцтва політичної партії, про заборону (примусовий розпуск, ліквідацію) політичної партії вирішуються окружним адміністративним судом, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ.

З огляду на вказане, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги із викладом прохальної частини позовної заяви відповідно до положень ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України та з урахуванням юрисдикції адміністративних судів.

Щодо вимоги позивача про визнання нелегітимною (недіючою) постанову Виконавчого комітету Житомирської міської ради народних депутатів і президії обласної ради профспілок від 07.01.1985 №4 "Про ведення обліку громадян, потребуючих поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в області" щодо застосування в даних спірних правовідносин (на теперішній час) середньої забезпеченості громадян жилою площею у розмірі 7,5 кв.м. на одну особу, який було встановлено відповідно до даних статистичної звітності за 1984 рік, а також неправомірного застосування показника середньої забезпеченості громадян жилою площею у розмірі 7,5 кв.м. на одну особу в м. Житомир, згідно вказаної постанови.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатись», що містяться у частині 2 статті 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

Поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

З даним позовом до суду позивач звернувся 11.01.2024, про що свідчить штамп вхідної кореспонденції Житомирського окружного адміністративного суду, тобто з порушенням строку, визначеного статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України, більше ніж на шість років.

Заяву про поновлення строку звернення до суду позивачем не подано, тому для розгляду вказаної позовної вимоги необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до суду із обґрунтуванням необхідності поновлення такого строку.

Щодо зазначеного в позові про зобов"язання виконавчого комітету Житомирської міської ради надати позивачу письмову відповідь щодо перебування в чергах для поліпшення житлових умов позивача та членів сім`ї, де зазначити з якого часу, за яким номером та в яких чергах (списках).

Пунктом 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною четвертою статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частиною другою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

В свою чергу, жодних доказів звернення до Виконавчого комітету Житомирської міської ради щодо перебування в чергах для поліпшення житлових умов позивача та членів сім`ї, де зазначити з якого часу, за яким номером та в яких чергах (списках) перебувають, а також доказів неотримання відповіді на таке звернення до матеріалів справи позивачем не надано.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- уточненої позовної заяви (та її копій з додатками відповідно до кількості учасників справи) із формулюванням змісту позовних вимог, викладених відповідно вимог до ч.1ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України;

- клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначенням підстав та документально обґрунтованих доводів для поновлення строку звернення з вказаним позовом до суду або нового (уточненого) адміністративного позову із викладення прохальної части у відповідності до вимог вказаних в ухвалі;

- доказів звернення до Виконавчого комітету Житомирської міської ради щодо перебування в чергах для поліпшення житлових умов позивача та членів сім`ї, де зазначити з якого часу, за яким номером та в яких чергах (списках) перебувають, а також доказів неотримання відповіді на таке звернення.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.Г. Попова