Справа № 200/5156/22
Суддя: Казначеєв Едуард Геннадійович
Дата ухвалення: 2024-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року справа №200/5156/22

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Казначеєв Е.Г., суддів Геращенка І.В. , Блохіна А.А. , розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 19 квітня 2023 р. у справі № 200/5156/22 (головуючий І інстанції Зеленов А.С.) за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення заборгованості по заробітній платі у сумі 294 148,66грн.,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Військової частини НОМЕР_1 (далі ВЧ НОМЕР_1 , відповідач), в якому просив: стягнути з Військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань заборгованість по заробітній платі в сумі 294 148, 66 грн.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що він проходив військову службу оператором протитанкового відділення протитанкового взводу роти вогневої підтримки Військової частини НОМЕР_1 з лютого 2022 року по 9 листопада 2022 року включно. 9 листопада 2022 року ОСОБА_1 звільнено за сімейними обставинами. Вважає, що відповідачем не здійснено повного розрахунку під час звільнення з військової служби, а саме не виплачена додаткова винагорода за вересень 2022 року в сумі 100 000 грн, передбачена постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №168 Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їхнім сім`ям під час дії воєнного стану.

Крім того, не виплачені належні позивачу згідно до наказу про звільнення виплати у загальній сумі 194 148,66 грн, що включають: заробітну плату за 9 днів листопада 29 283,21 грн (3253,69 грн помножити на 9 днів), 65 % від заробітної плати в сумі 19034,09 грн, премію 240 % в сумі 70279,70 грн, 30 000 грн додаткової винагороди згідно до наказу про звільнення, відпускні за 14 днів невикористаної відпустки в сумі 45 551,66 грн.

Загальна сума заборгованості по грошовому забезпеченню за вересень 2022 року та листопад 2022 року складає 294 148,66 грн.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 29 грудня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі №200/5156/22 та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження суддею одноособово, без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

13 березня 2023 року на адресу суду надійшла заява представника позивача, відповідно до якої представник змінив позовні вимоги та просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ командира Військової частини НОМЕР_1 № 216 від 27.10.2022 року в частині застосування догани, позбавлення премії та додаткової винагороди до ОСОБА_1 ;

-стягнути з Військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань заборгованість по заробітній платі в сумі 294 148, 66 грн.

Ухвалою суду від 17 березня 2023 року заяву представника позивача адвоката Проніної Анастасії Ігорівни від 13 березня 2023 року про уточнення (збільшення) позовних вимог по адміністративній справі №200/5156/22 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення заборгованості по заробітній платі у сумі 294 148,66 грн, повернуто без розгляду.

11 квітня 2023 року до суду надійшла заява представника ОСОБА_1 адвоката Проніної Анастасії Ігорівни про збільшення позовних вимог по адміністративній справі №200/5156/22, надіслана суду через підсистему ЄСІТС Електронний суд 10 квітня 2022 року в якій просить суд:

- поновити строк для подання цієї заяви та прийняти заяву про збільшення позовних вимог;

- визнати протиправним та скасувати наказ командира Військової частини НОМЕР_1 № 216 від 27 жовтня 2022 року в частині застосування догани, позбавлення премії та додаткової винагороди до ОСОБА_2 ;

- стягнути з Військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань заборгованість по заробітній платі в сумі 294 148, 66 грн;

- стягнути з Військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань судові витрати на послуги адвоката.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 19 квітня 2023 року повернуто без розгляду заяву представника ОСОБА_1 адвоката Проніної Анастасії Ігорівни від 11 квітня 2023 року про уточнення (збільшення) позовних вимог по адміністративній справі №200/5156/22 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення заборгованості по заробітній платі у сумі 294 148,66 грн.

Позивач, не погодившись з ухвалою суду першої інстанції в частині повернення заяви про уточнення позовних вимог, подав апеляційну скаргу, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, винести ухвалу, якою задовольнити заяву про збільшення розміру позовних вимог, а саме прийняти заяву згідно до якої зазначені наступні позовні вимоги, та задовольнити позовні вимоги.

Відповідно до частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Суд, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, встановив наступне.

Повертаючи заяву про уточнення позовних вимог, суд першої інстанції дійшов до висновку, що позивачем порушено строк подання уточнюючої заяви, а тому у відповідності до ст. 47 КАС України, заява про уточнення позовних вимог підлягає поверненню позивачці без розгляду.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Статтею 55 Конституції України встановлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з частиною 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 3 статті 3 КАС України, передбачено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 166 КАС України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Статтею 167 КАС України встановлено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви. Так, відповідно до пунктів 4-5 ч. 1 ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України, будь-яка письмова заява повинна містити зміст питання, яке має бути розглянуто судом та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення).

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Відповідно до ч. 1, 7 ст. 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні.

Частиною 2 ст. 262 КАС України визначено, що розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Аналізуючи положення статей 47 та 166 КАС України, суди першої та апеляційної інстанцій виходили з того, що встановлений строк на реалізацію позивачем свого процесуального права змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, закінчується або у день закінчення підготовчого засідання (якщо справа слухається за правилами загального позовного провадження) або за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Подібний правовий висновок викладений, зокрема в ухвалі Верховного Суду від 03 березня 2021 року справа № 160/8804/20

Матеріали справи свідчать, що дана справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) та без проведення судового засідання.

Враховуючи строки, визначені ч.1 ст. 47 КАС України, позивач заяву про уточнення(збільшення) позовних вимог повинен був подати не пізніше не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі, тобто, 23 січня 2023 року, що свідчить про порушення позивачем строку подання заяви.

Також суд зазначає, що із системного аналізу адміністративного процесуального законодавства висновується, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду із вимогою про захист прав, свобод та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Проте у разі подання таких заяв (клопотань) вони підлягають оцінці виходячи із їхнього змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи.

Суд повинен розцінити відповідну заяву (клопотання) як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При поданні відповідних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені КАС України.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретної позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) визначає інший спосіб захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Водночас, не може вважатися зміною предмета позову визначення способу захисту порушеного права, якщо такий спосіб позивач при зверненні до суду не визначав.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, на обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмета позову) посилається на інші обставини, якими він ці (перші) позовні вимоги не обґрунтовував.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог необхідно розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі.

Заяву позивача про уточнення (збільшення) позовних вимог суд оцінює, як новий позов, який необхідно подавати до суду окремо.

Такий висновок ґрунтується на тому, що у заяві позивач заявляє позовні вимоги про визнання протиправним та скасування наказ командира Військової частини НОМЕР_1 № 216 від 27 жовтня 2022 року в частині застосування догани, позбавлення премії та додаткової винагороди до ОСОБА_2 .

Отже, заява на відміну від позовної заяви містить інші позовні вимоги та відповідні саме цим вимогам підстави, що вказує на звернення до суду з новим позовом.

Таким чином, відповідно до статті 47 КАС України, позивач не збільшував позовні вимоги, не здійснював зміну предмету або підстави позову, а доповнив позов фактично новою позовною вимогою, яка по суті є окремою позовною вимогою, яка повинна розглядатися в іншому провадженні.

Подібний правовий висновок викладений, зокрема в ухвалах Верховного Суду від 29 листопада 2021 року справа №9901/388/21, від 08 листопада 2023 року справа №990/183/23.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про повернення без розгляду заяви про уточнення позовних вимог.

За приписами частини 1 статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 19 квітня 2023 р. у справі № 200/5156/22- залишити без задоволення.

Ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 19 квітня 2023 р. у справі № 200/5156/22- залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та не підлягає касаційному оскарженню до Верховного Суду, крім випадків, встановлених п.2 ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне судове рішення складено 17 січня 2024 року.

Суддя-доповідач Е.Г. Казначеєв

Судді А.А. Блохін

І.В. Геращенко