Справа № 480/260/24
Суддя: Н.В. Савицька
Дата ухвалення: 2024-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
17 січня 2024 року Справа № 480/260/24
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Савицька Н.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Тростянецької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Тростянецької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, і просить суд:
- визнати протиправною бездіяльність Тростянецької міської ради щодо невиплати ОСОБА_1 середньої заробітної плати за шість місяців з дня припинення нею повноважень секретаря Печинської сільської ради
Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, суд вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.
Так, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Як вбачається з позовної заяви, позивачем, в порушення п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, не зазначено в ній відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету.
Крім того, ч.1 ст. 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно з абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст. 122 КАС України).
Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Таким чином, у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Суд зазначає, що однією з позовних вимог даної справи є внесення змін у трудову книжку позивача щодо підстав звільнення з органів місцевого самоврядування.
Тобто, даний спір стосується звільнення позивача з публічної служби, а відтак строк звернення до суду з даним позовом відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України становить один місяць.
З позовної заяви суд вбачає, що позивач просить зобов`язати Тростянецьку міську раду виправити неправильний запис № 12 від 04.10.2007 шляхом внесення змін у трудову книжку ОСОБА_1 прописавши наступне: У графі 1 - черговий номер, наступний за порядком за номером останнього запису; У графі 2 - дату внесення змін; У графі 3 - номер запису, який є недійсним, а потім - текст правильного запису: «Запис за номером 12 від 04.10.2007 є недійсним, звільнена з посади у зв`язку з обранням на виборну посаду секретаря Печинської сільської ради V скликання, п. 5 ст. 36 КЗпП України. Прийнята присяга особи місцевого самоврядування»; У графі 4 - на підставі чого внесений запис: «Рішення 11 сесії V скликання від 04.10.2007».
При цьому, з копії трудової книжки позивача судом встановлено, що до обрання на посаду секретаря виконкому Печинської сільської ради, а саме до 04.10.2007, позивач працювала головним бухгалтером в Печинській сільській раді та повноваження секретаря Печинської сільської ради припинено 18.11.2020 рішенням 1 сесії 8 скликання Тростянецької міської ради № 1.
Водночас, відповідно до п.3 Постанови Кабінету Міністрів України від 27 квітня 1993 р. N 301 "Про трудові книжки працівників", трудові книжки зберігаються на підприємствах, в установах і організаціях, у представництвах іноземних суб`єктів господарювання, а при звільненні працівника трудова книжка видається йому під розписку в журналі обліку.
Тобто про порушення своїх прав позивач дізналася в момент припинення її повноважень секретаря Печинської сільської ради та отримання трудової книжки, а саме - в листопаді 2020 року. При цьому позивач з даною позовною заявою звернулася до суду лише 10.01.2024, тобто із порушенням встановленого місячного строку звернення до суду.
За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
А відтак, суд зазначає, що позивачем пропущено місячний строк звернення до суду з даною позовною заявою.
Щодо позовної вимоги про про визнання визнання протиправною бездіяльності Тростянецької міської ради щодо невиплати ОСОБА_1 середньої заробітної плати за шість місяців з дня припинення нею повноважень секретаря Печинської сільської ради та зобов`язання Тростянецької міської ради нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середню заробітну плату за шість місяців у сумі 165295,74 грн з дня закінчення нею повноважень секретаря Печинської сільської ради, суд зазначає наступне.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом спірних правовідносин у даній справі є стягнення заробітної плати.
Таким чином спір щодо не стягнення заборгованості по заробітній платі є спором, пов`язаним з недотриманням законодавства про оплату праці.
Вирішуючи питання про те, якою нормою закону слід керуватися при розгляді цієї справи, суд, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, наголошує, що положення статті 233 КЗпП України у частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед ч. 5 ст. 122 КАС України.
Відповідно до частини 2 статті 233 Кодексу законів про працю України (у редакції, яка діяла до 19.07.2022) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник мав право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.
Таким чином до 19.07.2022 звернення до суду з позовом про стягнення належної заробітної плати не було обмежено строками.
Однак, 19.07.2022 набув чинності Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин №2352, яким внесено ряд важливих змін до діючого законодавства про працю.
Зокрема, відповідно до ч.2 ст. 233 КЗпП України в редакції Закону України №2352-ІХ від 01.07.2022 із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.
Проте, відповідно до пункту першого глави XIX Прикінцеві положення КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
Постановою Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 651 Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 відмінено з 30 червня 2023 року на всій території України карантин.
Тримісячний строк звернення до суду, встановлений ч. 2 ст. 233 КЗпП України, фактично почав відліковуватись з 01.07.2023 (з дня скасування карантину) та мав закінчитись у жовтні 2023 року (02.10.2023 - тримісячний строк з дня скасування карантину).
Отже, враховуючи те, що листом Тростянецької міської ради від 24.12.2020 №1928 позивача вперше повідомлено про необхідність надати пакет документів для отримання заробітної плати, то саме з цієї дати позивач був обізнаний про невиплату відповідних спірних сум грошового забезпечення.
Таким чином, враховуючи обмеження трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, з урахуванням граничних строків з дня закінчення карантину на території України, строк звернення із вказаними вимогами позивачем пропущено.
При цьому заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним позовом та доказів поважності причин пропуску такого строку позивачем суду не надано.
Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даною позовною заявою, у якій зазначити поважні причини пропуску такого строку та надати суду докази поважності причин пропуску такого строку.
Крім того, відповідно до ч.3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".
Так, п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору для фізичної особи становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" станом на 01.01.2024 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 3028,00 грн.
Таким чином, ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру становить 1211,20 грн.
Разом із тим, до матеріалів позовної заяви позивачами не долучено жодних доказів сплати судового збору або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
За правилами, визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
З огляду на викладене суд вважає, що цю позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків шляхом:
1) подання до суду належним чином оформленої позовної заяви, у якій зазначити повну інформацію, передбачену п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України;
2) подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даною позовною заявою, у якій зазначити поважні причини пропуску такого строку та надати докази поважності причин пропуску такого строку;
3) сплати судового збору в розмірі 1211,20 грн та надання суду доказів його сплати, або надання доказів звільнення від такої сплати відповідно до закону.
Кошти повинні бути перераховані за наступними реквізитами:
- Отримувач - ГК Сум.обл/Сумська МТГ/22030101
- Банк отрмувача - Казначейство України(ел. адм. подат.)
- Код отриувача (ЄДРПОУ) - 37970404
- Найменвання коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)
- Наявість відомчої ознаки - "84" Окружні адміністративні суди.
Відповідно до ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Тростянецької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.
Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.
У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява буде повернута позивачу.
Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Савицька