Справа № 320/10729/23
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2024-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Кобаля М.І.

За участю секретаря: Єжелі А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 31 серпня 2023 року, суддя Василенко Г.Ю., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора Міністерства юстиції України Довгань Аліни Анатоліївни, Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до державного реєстратора Міністерства юстиції України Довгань Аліни Анатоліївни, Міністерства юстиції України, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Міністерства юстиції України Довгань Аліни Анатоліївни від 05.10.2022 № 217/19.4 «Про державну реєстрацію рішення про припинення Політичної партії «Опозиційна платформа - За життя» у зв`язку з забороною політичної партії»;

- зобов`язати Міністерство юстиції України виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно Політичної партії «Опозиційна платформа - За життя» () реєстраційний запис: «Внесення судового рішення щодо припинення юридичної особи, що не пов`язано з банкрутством, 05.10.2022 16:48:13, 013087314, Довгань А.А. , Департамент державної реєстрації Міністерств юстиції України, підстава: судове рішення, Атрибути судового рішення: Судове рішення про припинення юридичної особи, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи від 20.06.2022 № П/857/8/22 Восьмий апеляційний адміністративний суд, Дата набрання чинності: 15.09.2022».

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що рішення державного реєстратора є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки прийняте ним з порушенням вимог Законів України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» та «Про політичні партії», без отримання від Міністерства юстиції України, як від заявника у розумінні закону, рішення про припинення Політичної партії «Опозиційна платформа - За життя» (далі - політична партія), тож права позивача мають бути поновлені у заявлений ним спосіб. Також позивач наголосив, що всупереч вимог статті 21 Закону України «Про політичні партії в Україні» Мін`юстом не приймалось рішення про припинення політичної партії, не призначався персональний склад комісії з припинення та її голова, не визнався строк заявлення кредиторами своїх вимог.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 31 серпня 2023 року відмовлено у задоволенні позову.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвали нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Заслухавши осіб, що з`явились в судове засідання, доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено, що рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.06.2022 у справі №П/857/8/22, яке набрало законної сили 15.09.2022, за позовом Міністерства юстиції України до Політичної партії «Опозиційна платформа - За життя» заборонено діяльність Політичної партії «Опозиційна платформа - За життя» (, адреса: Велика Васильківська, 23Б, м. Київ, 01004) та передано майно, кошти та інші активи Політичної партії «Опозиційна платформа - За життя», її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави.

На підставі судового рішення, відповідно до статті 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», керуючись Порядком державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 09.02.2016 № 359/5, рішенням державного реєстратора від 05.10.2022 № 217/19.4 (далі - рішення №217/19.4), проведено державну реєстрацію рішення про припинення Політичної партії «Опозиційна платформа - За життя», у зв`язку з її забороною на підставі згаданого судового рішення, та визначено головою комісії з припинення (ліквідації комісії) Партії співголову Бойка Ю.А.

Вважаючи рішення державного реєстратора № 217/19.4 протиправним, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частини 1, 2 статті 36 Конституції України передбачають, що громадяни України мають право на свободу об`єднання у політичні партії та громадські організації для здійснення і захисту своїх прав і свобод та задоволення політичних, економічних, соціальних, культурних та інших інтересів, за винятком обмежень, встановлених законом в інтересах національної безпеки та громадського порядку, охорони здоров`я населення або захисту прав і свобод інших людей.

Політичні партії в Україні сприяють формуванню і вираженню політичної волі громадян, беруть участь у виборах. Членами політичних партій можуть бути лише громадяни України. Обмеження щодо членства у політичних партіях встановлюються виключно цією Конституцією і законами України.

Так відповідно до частини першої статті 3 Закону України від 05.04.2011 № 2365-III «Про політичні партії в Україні» (у редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Закон № 2365-III) політичні партії провадять свою діяльність відповідно до Конституції України, цього Закону, а також інших законів України та згідно із партійним статутом, прийнятим у визначеному цим Законом порядку.

Згідно зі статтею 19 Закону № 2365-III у разі порушення політичними партіями Конституції України, цього та інших законів України до них можуть бути вжиті такі заходи: 1) попередження про недопущення незаконної діяльності; 2) заборона політичної партії.

Стаття 21 Закону № 2365-III визначає, що у разі виявлення порушення вимог щодо створення і діяльності політичних партій, встановлених Конституцією України, цим Законом та іншими законами України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації (легалізації) об`єднань громадян, інших громадських формувань, невідкладно звертається до суду з адміністративним позовом про заборону політичної партії, у тому числі в разі виявлення фактів вчинення політичною партією дій, спрямованих на:

ліквідацію незалежності України, зміну конституційного ладу насильницьким шляхом, порушення суверенітету і територіальної цілісності держави, підрив її безпеки, незаконне захоплення державної влади, пропаганду війни, насильства, на розпалювання міжетнічної, расової, релігійної ворожнечі, посягання на права і свободи людини, здоров`я населення;

пропаганду комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та їхньої символіки;

порушення рівноправності громадян залежно від їх раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками;

поширення відомостей, що містять виправдовування, визнання правомірною, заперечення збройної агресії Російської Федерації проти України.

Заборона діяльності політичної партії тягне за собою припинення діяльності політичної партії, розпуск її керівних органів, обласних, міських, районних організацій і первинних осередків та інших структурних утворень, передбачених статутом партії, припинення членства в політичній партії, а також прийняття центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації (легалізації) об`єднань громадян, інших громадських формувань, та його територіальними органами рішень про припинення політичної партії та її структурних утворень відповідно.

У разі якщо в рішенні суду про заборону діяльності політичної партії не призначена комісія з припинення (ліквідаційна комісія) політичної партії, її структурних утворень, які мають статус юридичної особи, в рішенні про припинення політичної партії, її структурних утворень визначається як голова комісії з припинення (ліквідаційної комісії) політичної партії, її структурних утворень керівник органу управління або особа, яка згідно з відомостями, внесеними до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, має право вчиняти юридичні дії від імені юридичної особи без довіреності, якщо інше не встановлено рішенням суду.

У разі заборони судом політичної партії майно, кошти та інші активи політичної партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень переходять у власність держави, про що зазначається у рішенні суду. Перехід такого майна, коштів та інших активів у власність держави забезпечує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації (легалізації) об`єднань громадян, інших громадських формувань, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною першою статті 25 Закону № 2365-III політичні партії припиняють свою діяльність шляхом реорганізації чи ліквідації (саморозпуску) або в разі заборони її діяльності чи анулювання реєстрації в порядку, встановленому цим та іншими законами України.

Таким чином, як вірно зазначено судом першої інстанції, заборона діяльності політичної партії фактичного одночасно припиняє її діяльність.

Як убачається із матеріалів справи, рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.06.2022 у справі №П/857/8/22, яке набрало законної сили 15.09.2022, заборонено діяльність Політичної партії «Опозиційна платформа - За життя» (, адреса: Велика Васильківська, 23Б, м. Київ, 01004) та передано майно, кошти та інші активи Політичної партії «Опозиційна платформа - За життя», її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України, судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Отже, судове рішення щодо заборони політичної партії підлягало обов`язковому, безспірному виконанню.

Матеріали справи свідчать, що саме на виконання судового рішення у справі №П/857/8/22, рішенням державного реєстратора від 05.10.2022 № 217/19.4 проведено державну реєстрацію рішення про припинення Політичної партії «Опозиційна платформа - За життя», у зв`язку з її забороною на підставі згаданого судового рішення, та визначено головою комісії з припинення (ліквідації комісії) Партії співголову Бойка Ю.А.

Так, відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців регулює Закон України від 15.05.2003 № 755-IV «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (далі - Закон № 755-IV).

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 1 Закону № 755-IV, заявником у розумінні цього Закону є, зокрема, Міністерство юстиції України та його територіальні органи - у разі подання документів для державної реєстрації рішення про припинення політичної партії, її структурного утворення у зв`язку з прийняттям судом рішення про анулювання реєстрації або заборону діяльності політичної партії.

У відповідності до пункту 14 частини першої Закону № 755-IV Міністерство юстиції України є одночасно суб`єктом державної реєстрації у разі державної реєстрації політичних партій.

Частиною першою статті 5 Закону № 755-IV, систему органів у сфері державної реєстрації становлять: 1) Міністерство юстиції України; 2) інші суб`єкти державної реєстрації.

До повноважень Міністерства юстиції України у сфері державної реєстрації належить, зокрема, державна реєстрація політичних партій, всеукраїнських профспілок, їх об`єднань, всеукраїнських об`єднань організацій роботодавців, відокремлених підрозділів іноземних неурядових організацій, представництв, філій іноземних благодійних організацій, постійно діючих третейських судів, засновниками яких є всеукраїнські громадські організації, всеукраїнських творчих спілок, символіки громадських формувань (пункт 11 частини другої статті 5 Закону № 755-IV).

Згідно з підпунктом 2-2 пункту 3, підпункту 83-7 пункту 4, пункту 7 Положення про Міністерство юстиції України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.07.2014 № 228, основними завданнями Мін`юсту є забезпечення формування та реалізація державної політики у сфері державної реєстрації актів цивільного стану, державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державної реєстрації обтяжень рухомого майна, державної реєстрації юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців, реєстрації статуту територіальної громади м. Києва, реєстрації статутів Національної академії наук та національних галузевих академій наук.

Мін`юст відповідно до покладених на нього завдань здійснює відповідно до закону контроль за діяльністю у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державної реєстрації юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців, в тому числі шляхом проведення моніторингу реєстраційних дій відповідно до закону, та приймає обов`язкові до виконання рішення, передбачені законом.

Мін`юст здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи Мін`юсту.

Відповідно до Положення про департамент державної реєстрації Міністерства юстиції України, затвердженого наказом Мін`юсту від 14.02.2022 № 491/5 Департамент державної реєстрації є самостійним структурним підрозділом Міністерства юстиції України. Департамент у межах повноважень забезпечує виконання завдань, покладених на Мін`юст, зокрема щодо реалізації державної політики у сфері державної реєстрації юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців.

Департамент здійснює, окрім іншого, відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» контроль за діяльністю у сферах державної реєстрації юридичних осiб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осiб - підприємців.

За приписами пункту 2 розділу І Порядку державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, затвердженого наказом Мін`юст від 09.02.2016 № 359/5 (далі - Порядок № 359/5), уповноважена особа суб`єкта державної реєстрації - посадова особа чи особа, яка перебуває у трудових відносинах із суб`єктом державної реєстрації, що відповідно до законодавства отримала ідентифікатор доступу до Єдиного державного реєстру виключно для цілей прийняття та повернення документів для державної реєстрації, а у випадку державної реєстрації громадських формувань, символіки громадських формувань у випадках, передбачених законами, - посадова особа Міністерства юстиції України та його територіальних органів в межах повноважень, визначених Законом.

Таким чином, приймаючи оскаржуване рішення №217/19.4 «Про державну реєстрацію рішення про припинення Політичної партії «Опозиційна платформа - За життя» у зв`язку з забороною політичної партії» державний реєстратор був наділений відповідними повноваженнями забезпечення виконання завдань, покладених на Мін`юст, щодо реалізації державної політики у сфері державної реєстрації юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців.

Відповідно до пунктів 1-3 частини першої статті 25 Закону № 755-IV державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі, зокрема: документів, що подаються заявником для державної реєстрації; судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду; рішень, прийнятих Міністерством юстиції України, його територіальними органами відповідно до статті 34 цього Закону.

Також аналогічні положення передбачені пунктом 6 розділу І Порядку № 359/5.

Згідно з пунктом 1 розділу V Порядку № 359/5, державна реєстрація політичних партій проводиться на підставі правового висновку за результатами правової експертизи поданих для державної реєстрації документів.

При цьому, пунктом 8 розділу V Порядку № 359/5 передбачено, що припинення діяльності політичної партії на підставі судового рішення не потребує підготовки правового висновку.

У відповідності до 3 частини п`ятої статті 25 Закону № 755-IV суб`єкт державної реєстрації не пізніше наступного робочого дня з дати отримання судового рішення, передбаченого пунктом 2 частини першої цієї статті проводить відповідну реєстраційну дію шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру (крім випадків, передбачених пунктами 1 та 2 цієї частини).

Отже, на виконання судового рішення Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.06.2022 у справі №П/857/8/22 про заборону діяльності політичної партії, державним реєстратором було прийнято рішення про припинення її діяльності, яке фактично реалізовано одночасно з його прийняттям шляхом внесення відповідного запису до Єдиного державного реєстру.

Разом з тим, законодавча вимога щодо обов`язкового прийняття рішення про припинення політичної партії у зв`язку з її забороною у формі окремого документа відсутня, а тому доводи скаржника в цій частині є необґрунтованими.

Щодо визначення в оскаржуваному рішенні головою комісії з припинення (ліквідації комісії) Політичної партії «Опозиційна платформа - За життя» співголову Бойка Ю.А., то колегія суддів зазначає, що відповідач діяв у відповідності до вимог закону, оскільки ч. 3 ст. 21 Закону № 2365-III визначає, що у разі якщо в рішенні суду про заборону діяльності політичної партії не призначена комісія з припинення (ліквідаційна комісія) політичної партії, її структурних утворень, які мають статус юридичної особи, в рішенні про припинення політичної партії, її структурних утворень визначається як голова комісії з припинення (ліквідаційної комісії) політичної партії, її структурних утворень керівник органу управління або особа, яка згідно з відомостями, внесеними до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, має право вчиняти юридичні дії від імені юридичної особи без довіреності, якщо інше не встановлено рішенням суду.

Таким чином, колегія суддів вважає, що відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Коституцією та Законами України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» та «Про політичні партії в Україні».

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, так як суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Київського окружного адміністративного суду від 31 серпня 2023 року.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 31 серпня 2023 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Кобаль М.І.

Повний текст виготовлено: 17 січня 2024 року.