Справа № 160/16506/23
Суддя: Луніна Олена Станіславівна
Дата ухвалення: 2024-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луніної О.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовом Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби (відповідач-1), Головного державного аудитора відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації Східного офісу Держаудитслужби Колесник Ю. А. (відповідач-2), Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради (відповідач-3) про визнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування довідки, визнання протиправною та скасування вимоги, визнання протиправним та скасування розпорядження, -
- визнати протиправними дії Головного державного аудитора відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації Східного офісу Колесник Ю. А., що вийшов за межі своїх повноважень та своїми діями завдав шкоди позивачу у вигляді прийняття рішення про зменшення бюджетних асигнувань на 2023 рік;
- визнати протиправним та скасувати Довідку про порушення бюджетного законодавства від 13 червня 2023 року Східного офісу Держаудитслужби;
- визнати протиправною та скасувати Вимогу про зменшення бюджетних асигнувань № 040403-1/3925-2023 від 13.06.2023 Східного офісу Держаудитслужби;
- визнати протиправним та скасувати Службове розпорядження Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради № 1 від 29.06.2023 року.
В обгрунтування позовних вимог зазначено, що Головний державний аудитор відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації Східного офісу Колесник Ю. А., аналізуючи нормативно-правові акти, в акті перевірки хибно прийшла до висновку щодо неправомірності проведення послуг з поточного ремонту найпростіших укриттів, оскільки вони не є окремою спорудою, а також про те, що кошти з міського бюджету виділені на поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростіші укриття) у сумі 4932654,42 грн, департаментом витрачені на поточний ремонт підвальних приміщень, які, на момент поточного ремонту, не були визначені як споруди цивільного захисту (найпростіші укриття), тобто на цілі, що не відповідають бюджетним призначенням та напрямам використання бюджетних коштів, що є порушенням ст. 119 Бюджетного кодексу України. Проте, відповідь Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області підтверджує, що аудитор, складаючи акт перевірки та приймаючи рішення про нецільове використання бюджетних коштів вийшла за межі повноважень щодо висновку про нецільове використання бюджетних коштів.
Довідка про порушення бюджетного законодавства є одночасно наслідком незаконно прийнятого з перевищення своїх повноважень посадовою особою ОСОБА_1 рішення про нецільове використання позивачем бюджетних коштів, та додатком до акту перевірки, що разом стало підставами для застосування до позивача заходів впливу у вигляді зменшення бюджетних асигнувань та винесення відповідного рішення керівником місцевого фінансового органу.
Відповідно до п. 4 ст. 1 ст. 117 Бюджетного кодексу України за порушення бюджетного законодавства до учасників бюджетного процесу можуть застосовуватися такі заходи впливу: зменшення бюджетних асигнувань застосовується за порушення бюджетного законодавства, визначені пунктом 24 (стосовно розпорядників бюджетних коштів), пунктом 29 та пунктом 38 частини першої статті 116 цього Кодексу. Зменшення бюджетних асигнувань передбачає позбавлення повноважень на взяття бюджетного зобов?язання на відповідну суму на строк до завершення поточного бюджетного періоду шляхом внесення змін до розпису бюджету (кошторису) та у разі необхідності з подальшим внесенням змін до закону про Державний бюджет України (рішення про місцевий бюджет) у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Але, позивачем не було порушено бюджетне законодавство, а саме, вказаний відповідачем в акті перевірки та в довідці про порушення бюджетного законодавства від 23 червня 2023 року абз. 2,3 ст. 119 Бюджетного кодексу України, що відповідно до п. 24 ст. 166 БК України вказаний як бюджетне правопорушення. Тому, позивач вважає, що вказана вимога є незаконною та порушує права позивача, оскільки вона видана на підставі незаконного та протиправного акту перевірки закупівлі, який має бути скасований, а також встановлює відповідальність за бюджетне правопорушення, яке не було вчинене позивачем з підстав, наведених в аргументах проти акту перевірки, а також тягне за собою винесення керівником місцевого фінансового органу розпорядження про зменшення бюджетних асигнувань.
Оскільки вимога ДАСУ є обов?язковою до виконання , і навіть її оскарження не зупиняє її дію, тому Департамент економіки, фінансів та місцевого бюджету зобов?язаний виконати її, оскільки це прямо передбачено законом. Саме тому, Департамент економіки, фінансів та міського бюджету змушений був прийняти службове розпорядження № 2 від 29.06.2023 року, яким зменшено на 2023 рік по КПКВ 0611021 «Надання загальної середньої освіти закладами загальної середньої освіти» КЕКВ 2240 «Оплата послуг (крім комунальних)» на суму 5749001,97 грн. Тобто, акт перевірки закупівлі за процедурами ID: UA-2022-08-01-008141-а, UA-2022-07-15-006135-а у Департаменті гуманітарної політики Дніпровської міської ради від 12.06.2023 № 040403-23/6 та довідка про порушення бюджетного законодавства від 23.06.2023 року є підставою для зменшення бюджетних асигнувань. Однак, оскільки факт порушення законодавства встановлений в акті перевірки за результатами закупівлі, є незаконним, то він не може бути належною підставою для застосування заходів впливу, передбачених ст. 117 БК України.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.07.2023 року позовну заяву Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків.
- визнати протиправними дії Головного державного аудитора відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації Східного офісу Колесник Ю. А., що вийшов за межі своїх повноважень та своїм рішенням незаконно визнав нецільове використання грошових коштів в закупівлі UA-2022-07-20-008250-а, UA-2022-08-10-009299, наслідком чого було завдання шкоди позивачу у вигляді зменшення бюджетних асигнувань на 2023 рік;
- визнати протиправним та скасувати Довідку про порушення бюджетного законодавства від 13 червня 2023 року Східного офісу Держаудитслужби;
- визнати протиправною та скасувати Вимогу про зменшення бюджетних асигнувань № 040403-1/3925-2023 від 13.06.2023 Східного офісу Держаудитслужби;
- визнати протиправним та скасувати Службове розпорядження Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради № 1 від 29.06.2023 року.
09.10.2023 року до суду надійшов відзив Східного офісу Держадитслужби на позовну заяву Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради, в якому зазначено, що позовні вимоги він не визнає, просить у задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції вказує на те, що відповідно до пп. 1 п. 4 Порядку № 631, наказу про призначення перевірки закупівлі від 29.03.2023 № 72 та на підставі направлення від 29.03.2023 № 177, виданого начальником Східного офісу Держаудитслужби Довгим В. В., головним державним аудитором відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації Східного офісу Держаудитслужби Колесник Ю. А. проведено перевірку закупівель процедур за ID: UА-2022-0720-008250-а, UА-2022-08-10-009299-а здійснену Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради. Перевіркою закупівель охоплено 2 процедури за ДК021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи: - ID: UА-2022-08-10-009299-а очікуваною вартістю 2506000,00 грн. Укладено договір з переможцем на суму 2495412,46 грн, фактично виконано робіт на суму 2011110,98 грн (ЗФ, КПКВК МБ 0611021, КЕКВ 2240); - ID: UА-2022-0720-008250-а очікувана вартість 3277700,00 грн. Укладено договір з переможцем на суму 3277625,22 грн, фактично виконано робіт на суму 2921543,44 грн (ЗФ, КПКВК МБ 0611021, КЕКВ 2240). Відповідно до п. 26 Постанови № 631 результати перевірки закупівель викладено в акті перевірки закупівлі за процедурами ID: UА-2022-0720-008250-а, UА-2022-08-10-009299-а у Департаменті гуманітарної політики Дніпровської міської ради від 15.05.2023 № 040403-23/5. На переконання відповідача-1, акт перевірки не є рішенням суб?єкта владних повноважень у розумінні КАС України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов?язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися, тому його висновки не можуть бути предметом спору. Відсутність спірних правовідносин, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту. Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб?єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акта, в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладених у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта. Водночас, саме лише твердження особи про те, що дії чи рішення суб?єкта владних повноважень порушують її/його право, не можуть бути підставою для скасування рішення чи визнання дій протиправними, якщо вони прийняті/вчинені на підставі, у межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. З урахуванням того, що суб?єкти владних повноважень, в тому числі контролюючі органи, можуть приймати управлінські рішення двох видів: нормативно-правові та акти індивідуальної дії, лише обов?язкові до виконання рішення компетентного органу (наприклад вимога) можуть породжувати правові наслідки для відповідних осіб. Акт ревізії таких наслідків не породжує, оскільки містить лише опис певних обставин, які можуть бути покладені в основу майбутніх дій та рішень контролюючого органу, аналіз правової природи яких є обов?язковим при визначенні того, чи породжують вони правові наслідки для особи. На підставі викладеного, в частині визнання протиправними дій ОСОБА_2 , на переконання відповідача-1, слід відмовити.
Відповідно до ст. 17 Бюджетного кодексу України за порушення бюджетного законодавства до учасників бюджетного процесу можуть застосовуватися заходи впливу, в тому числі зменшення бюджетних асигнувань. На виконання п. 4 Порядку № 255,Офісом до Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, разом із супровідним листом від 13.06.2023 № 040403-15/3925-2023 «Про зменшення бюджетних асигувань» було передано копію акта перевірки закупівель від 15.05.2023 № 040403-23/5 на 50 аркушах та довідку про порушення бюджетного законодавства від 13.06.2023 року на 1 аркуші. Таким чином, Офісом не надавалися Вимоги про зменшення бюджетних асигувань від 13.06.2023 № 040403-15/3925-2023, оскільки законодавством не передбачено, під час зменшення асигнувань, надання будь-яких вимог.
27.10.2023 року до суду надійшла відповідь Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради на відзив Східного офісу Держаудитслужби, в якій позивач зазначає про необгрунтованість доводів Офісу та наполягає на задоволенні позовних вимог. Позивач вказує на те, що висновки за результатами протиправних дій переглядаються разом із наступним рішенням, яким у свою чергу є Вимога про зменшення бюджетних асигнувань (разом із якою була направлена Довідка про порушення бюджетного законодавства від 13 червня 2023 року Східного офісу Держаудитслужби та прийнято Службове розпорядження Департаментом економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради № 1 від 29.06.2023 року), що і порушило права позивача. А тому існують усі підстави для судового захисту прав та інтересів позивача від порушень з боку службової особи органу фінансового контролю.
Відповідно до наданого позивачем розрахунку станом на 21.06.2023 року до кошторису витрат по КПКВК 0611021 «Надання загальної середньої освіти закладами загальної середньої освіти на 2023 рік», до цього розрахунку під № 117 входить послуга з омолодження та видалення дерев, озеленення території на суму 3000000 грн. На цю послугу було виділено бюджетних коштів 3000000 грн. у той час як зменшення бюджетних асигнувань внаслідок протиправних дій аудитора ОСОБА_2 шляхом винесення Вимоги про зменшення бюджетних асигнувань № 040403-15/3925-2023 від 13.06.2023, Довідки про порушення бюджетного законодавства від 13.06.2023 та Службового розпорядження № 1 від 29.06.2023 року складає 4932654,42 грн, що є більшим за виділені на омолодження, видалення дерев та озеленення території кошти. Відповідач-1 самостійно з усього переліку Розрахунку до кошторису витрат виокремлює послуги з омолодження, видалення дерев та озеленення території та вказує, що саме з неї могли бути зняті асигнування, тобто таким чином сам обирає ті послуги, з яких мали бути зняті асигнування. Відповідач-1 такими діями втручається в діяльність позивача у сфері розподілу видатків фонду місцевого бюджету. Щодо самої послуги з омолодження та видалення дерев, озеленення території, яку відповідач-1 вважає незначущою, то до цієї послуги входить не насадження дерев, а омолодження та видалення аварійних дерев, що знаходяться на території навчальних закладів. Здійснення таких робіт є нагальною послугою, видалення дерев, що мають аварійний стан є необхідним та першочерговим заходом. Наявність таких дерев в межах територій закладів освіти може призвести до тяжких наслідків, оскільки не прибравши ризик самоліквідації можливе пошкодження висохлими деревами майна автомобілів та споруд, а також є ймовірність наслідків у вигляді тілесних ушкоджень для дітей та вчителів, які знаходяться на території навчальних закладів. Крім того, послуги з омолодження, видалення дерев та озеленення територій на сьогоднішній день вже надаються. Зняття асигнувань не може відбуватися з виконаних послуг або таких, по яким вже розпочато процедури закупівлі. Згідно зі змінами до Розрахунку до кошторису витрат по КПКВК 0611021 станом на 29.06.2023 року зняття бюджетних асигнувань у розмірі 4932654,42 грн відбулося з призначених з 2240 «оплата послуг (крім комунальних)», а саме, з поточного ремонту найпростіших укриттів (вимощення) у навчальних закладах.
Будівлі за адресами: м. Дніпро, вул. Космонавтів, 12 та м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 138 обліковуються на балансі замовника та включають у себе підвальні приміщення, які є одночасно і підвалами і найпростішими укриттями. Вказані приміщення долучено до фонду захисних споруд цивільного захисту міста, що підтверджується листом № 1/9-224 від 19.05.2023 року Департаменту громадського порядку і цивільного захисту Дніпровської міської ради. Крім того, лише у комісії закладів, до якої заздалегідь було залучено працівників органів ДСНС, є виключне право визначати об?єкт як захисну споруду та/або найпростіше укриття і тлумачення фахівця органу державного фінансового контролю норм чинних законодавчих та нормативних актів щодо невідповідності відношення підвалів закладів освіти до найпростіших укриттів при наявності актів оцінки об?єктів (будівель, споруд, приміщень) щодо можливості його використання для укриття населення як найпростішого укриття, складених відповідно до чинного законодавства, є перевищення службових повноважень. При цьому, акти оцінки об?єктів були наявні на момент проведення перевірки, але відповідач-2 безпідставно визначила, що вони не можуть слугувати підтвердженням статусу підвалу як найпростішого укриття та зробила суб?єктивні висновки, які, на переконання позивача, не відповідали чинному законодавству. Саме з метою приведення найпростіших укриттів у відповідність нормам наказу МВС України № 579 від 09.07.2018, позивачем було здійснено закупівлі, що перевірялися. Тому поточний ремонт був здійснений саме на відповідність наказу № 579 як об?єктів найпростіших укриттів, а не підвалів взагалі. Тобто, найпростіше укриття може за своїми ознаками відповідати наказу № 579 або не відповідати його вимогам, але це не впливає на факт визнання його саме найпростішим укриттям, а не просто підвалом. Частина споруди (підвал) є найпростішим укриттям за фактом його існування як такого (у відповідності до найважливіших умов тимчасового перебування людей з метою зниження комбінованого ураження від небезпечних чинників, а також від дії засобів ураження в особливий період) за рекомендаціями відповідної комісії (лист Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області). Отже, саме факт існування споруди підвалу, в якому можливе тимчасове перебування людей з метою зниження комбінованого ураження від небезпечних чинників є його ознакою як найпростішого укриття, за результатом огляду рекомендованого уповноваженим органом до використання. Під час перевірки цієї закупівлі відповідачем було встановлено, що приміщення, в якому проводився поточний ремонт, було оглянуто комісією за участі фахівців ДСНС та складено акти оцінки об??єкта, в яких зроблено висновок про можливість його використання для укриття населення як найпростішого укриття.
Питання відображення змін в розподілі видатків бюджету міської територіальної громади та/або відповідності обсягів бюджетних призначень, затверджених в рішенні сесії та паспортах бюджетних призначень знаходяться поза межами перевірки закупівель на рівні головного розпорядника бюджетних коштів. Початком ініціювання застосування заходів впливу за результатами перевірки є саме вимога, оформлена листом ДАСУ № 040403-15/3925-2023 від 13.06.2023 року до відповідного органу для прийняття рішення про зменшення асигнувань для вжиття заходів шляхом внесення змін до розпису бюджету та є обов?язковою до виконання. І вже разом із цією вимогою направлена довідка про порушення бюджетного законодавства, яка встановлює сам факт вчинення бюджетного правопорушення. Вказана вимога є ініціюванням здійснення заходів впливу перед керівником місцевого фінансового органу, оскільки відповідно до п. 3 Порядку зменшення бюджетних асигнувань розпорядникам бюджетних коштів рішення про зменшення бюджетних асигнувань головному розпоряднику коштів місцевого бюджету приймає керівник місцевого фінансового органу. Оскільки вимога ДАСУ є обов?язковою до виконання, її оскарження не зупиняє її дію, тому Департамент економіки, фінансів та місцевого бюджету зобов?язаний її виконувати, оскільки це прямо передбачено законом. За викладених обставин, лист Східного офісу Держаудитслужби за своєю суттю є вимогою про зменшення бюджетних асигнувань, вказана вимога має бути скасована, як незаконна.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.11.2023 року залучено до участі у справі в якості відповідача Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради (відповідач-3).
28.12.2023 року до суду надійшов відзив Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради на позовну заяву Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради, в якому відповідач-3 заявлені позовні вимоги залишає на розсуд суду. В обгрунтування відзиву зазначає, що з 13.03.2023 по 15.05.2023 (з перервами з 10.04.2023 по 11.04.2023, з 18.04.2023 по 01.05.2023) Східним офісом Держаудитслужби було проведено перевірку закупівель за процедурами ID: UА-2022-0720-008250-а, UА-2022-08-10-009299-а у Департаменті гуманітарної політики Дніпровської міської ради. За результатами зазначеної перевірки посадовою особою Східного офісу Держаудитслужби складено акт перевірки закупівлі від 15.05.2023 № 040403-23/5 та встановлено порушення позивачем бюджетного законодавства, а саме здійснення нецільового використання бюджетних коштів згідно п. 24 ст. 116 Бюджетного кодексу України через непральне визначення предмета закупівлі. Також, відповідачем-2 та керівником відповідача-1 було складено Довідку про порушення бюджетного законодавства від 13.06.2023 р. щодо використання ДГП ДМР коштів на цілі, що не відповідають бюджетним призначенням у розмірі 4932654,42 грн. На підставі вказаного акту перевірки від 15.05.2023 року Східним офісом Держаудитслужби направлено Департаменту вимогу про зменшення бюджетних асигнувань № 040403-15/3925-2023 від 13.06.2023 на суму 4932654,42 грн разом із довідкою про порушення бюджетного законодавства від 13 червня 2023 року та актом Східного офісу Держаудитслужби від 15.05.2023 № 040403-23/5. Додаток до вимоги у вигляді довідки про порушення бюджетного законодавства є одночасно наслідком прийнятого посадовою особою Колесник Ю. О. рішення про нецільове використання позивачем бюджетних коштів та додатком до акту перевірки, що разом згідно законодавства є підставами для застосування до позивача заходів впливу у вигляді зменшення бюджетних асигнувань та винесення відповідного рішення керівником Департаменту як місцевого фінансового органу. Вимога про зменшення бюджетних асигнувань разом зі додатками - актом та довідкою, є ініціюванням Східним офісом ДАСУ здійснення впливу перед керівником місцевого фінансового органу, тобто відповідачем-3, оскільки відповідно до п.3 Порядку зменшення бюджетних асигнувань розпорядникам бюджетних коштів: « 3. Рішення про зменшення бюджетних асигнувань головному розпоряднику коштів державного бюджету приймає Міністр фінансів, головному розпоряднику коштів місцевого бюджету - керівник місцевого фінансового органу, розпоряднику бюджетних коштів нижчого рівня - головний розпорядник коштів відповідного бюджету.» Положенням про Департамент економіки, фінансів та міського бюджету передбачено, що Департамент готує документи про застосування до учасників бюджетного процесу заходів впливу за порушення бюджетного законодавства. У свою чергу, вимога ДАСУ є обов?язковою до виконання, тому Департамент економіки, фінансів та міського бюджету зобов?язаний виконати її, оскільки це передбачено законом. Чинним законодавством України не передбачено для місцевого фінансового органу повноважень щодо здійснення перевірки висновків ДАСУ, що зазначені в акті перевірки та довідці, а також правового механізму, згідно з яким місцевий фінансовий орган має право проводити самостійний аналіз суті виявлених порушень і чи дійсно таке порушення мало місце, оскільки це відноситься виключно до повноважень ДАСУ. З огляду на те, що такі повноваження не передбачені законом, то після отримання від органу контролю обов?язкової для виконання вимоги про зменшення бюджетних асигнувань з додатками - актом перевірки та довідкою про порушення бюджетного законодавства, місцевий фінансовий орган - відповідач-3 підготував документи та вжив заходи для зменшення бюджетних асигнувань у межах установлених повноважень на підставі акта ревізії та доданих до них матеріалів, що було обрано та ініційовано ДАСУ. Департамент економіки, фінансів та міського бюджету на виконання вимоги Східного офісу ДАСУ прийняв службове розпорядження №1 від 29.06.2023 року, яким: «На виконання акту Східного офісу Держаудитслужби від 15.05.2023 № 040403-23/5 щодо перевірки закупівлі за процедурами ID: UA-2022-07-20-008250-а, UA-2022-08-10-009299-а у Департаменті гуманітарної політики Дніпровської міської ради (лист № 040403-15/3925-2023 від 13.06.2023), керуючись статтею 117 Бюджетного кодексу України, головному розпоряднику коштів бюджету Дніпровської міської територіальної громади, департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради зменшено бюджетні асигнування на 2023 рік по КПКВ 0611021 «Надання загальної середньої освіти закладами загальної середньої освіти» КЕК 2240 «Оплата послуг (крім комунальних)» на суму 4932 654, 42 грн.». Окрім службового розпорядження, Відповідач-3 повинен був внести зміни до розпису бюджету відповідно до п.6 Порядку зменшення бюджетних асигнувань розпорядникам бюджетних коштів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 березня 2011 p. № 255: « 6. Виконання рішення про зменшення бюджетних асигнувань передбачає позбавлення повноважень на взяття бюджетного зобов?язання на відповідну суму на строк до завершення поточного бюджетного періоду шляхом внесення змін до розпису бюджету (кошторису) в частині фактичного зменшення обсягу бюджетних асигнувань на суму вчиненого порушення бюджетного законодавства. У разі необхідності до помісячного розпису асигнувань відповідного бюджету вносяться зміни шляхом збалансованого за місяцями коригування обсягу асигнувань у поточному бюджетному періоді на наступні місяці до внесення відповідних змін у бюджетні призначення державного чи місцевого бюджету.» На підставі викладеного, відповідачем-3 на виконання п.6 Порядку зменшення бюджетних асигнувань розпорядникам бюджетних коштів було видано довідку про зміни до річного розпису бюджету № 824 від 29.06.2023 р. та довідку про зміни до помісячного розпису асигнувань (за винятком надання кредитів з бюджету) загального фонду бюджету на 2023 рік. Враховуючи обов`язковий характер вимоги про зменшення бюджетних асигнувань та довідки про порушення бюджетного законодавства Відповідач-3 на їх виконання був зобов?язаний прийняти службове розпорядження №1 від 29.06.2023 року про зменшення бюджетних асигнувань позивача та внести відповідні зміни до кошторису. Направленою Східним офісом Держаудитслужби відповідачу-3 вимогою про зменшення бюджетних асигнувань № 040403- 15/3925-2023 від 13.06.2023 на підставі довідки про порушення бюджетного законодавства та акту перевірки, Східним офісом Держаудитслужби обрано та застосовано захід впливу до позивача, який відповідач-3 виконано та вжито заходи, передбачені чинним законодавством та обсягом його повноважень.
Справа розглядається судом в порядку спрощеного провадження за приписами статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про таке.
Відповідно до пп. 1 п. 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою КМУ від 01.08.2013 № 631 (зі змінами), наказу про призначення перевірки закупівлі від 29.03.2023 № 72 та на підставі направлення від 29.03.2023 № 177, виданого начальником Східного офісу Держаудитслужби Довгим В. В., головним державним аудитором відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації Східного офісу Держаудитслужби Колесник Ю. А. проведено перевірку закупівель процедур за ID: UА-2022-0720-008250-а, UА-2022-08-10-009299-а здійснену Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради.
За результатом перевірки складено акт перевірки закупівлі за процедурами ID: UА-2022-0720-008250-а, UА-2022-08-10-009299-а у Департаменті гуманітарної політики Дніпровської міської ради за № 040403-23/5 від 15.05.2023 року.
У акті № 040403-23/5 від 15.05.2023 року зазначено, що перевіркою закупівель охоплено 2 процедури за ДК021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи:
- ID: UА-2022-08-10-009299-а очікуваною вартістю 2506000,00 грн. Укладено договір з переможцем на суму 2495412,46 грн, фактично виконано робіт на суму 2011110,98 грн (ЗФ, КПКВК МБ 0611021, КЕКВ 2240);
- ID: UА-2022-0720-008250-а очікувана вартість 3277700,00 грн. Укладено договір з переможцем на суму 3277625,22 грн, фактично виконано робіт на суму 2921543,44 грн грн (ЗФ, КПКВК МБ 0611021, КЕКВ 2240).
Перевіркою встановлено наступне (мовою оригіналу):
«Рішенням Дніпровської міської ради від 21.10.2020 № 13/62 «Про затвердження Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки» було затверджено Програму розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки (далі - Програма).
Зміни до Програми було внесено рішенням Дніпровської міської ради від 27.01.2021 № 23/2 «Про внесення змін до Програми розвитку освіти в місті Дніпро на 2021-2025 роки».
В подальшому, рішенням Дніпровської міської ради від 28.07.2021 № 17/9 «Про затвердження Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки», рішення Дніпровської міської ради від 21.10.2020 № 13/62 «Про затвердження Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки», рішення Дніпровської міської ради від 27.01.2021 № 23/2 «Про внесення змін до Програми розвитку освіти в місті Дніпро на 2021-2025 роки», були визнані такими, що втратили чинність.
Рішенням від 08.12.2021 № 13/13 «Про затвердження Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки», рішення Дніпровської міської ради від 28.07.2021 № 17/9 «Про затвердження Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки» було визнано таким, що втратило чинність.

Рішенням Дніпровської міської ради від 20.07.2022 № 3/25 «Про внесення змін до рішення міської ради від 08.12.2021 № 13/13 «Про затвердження Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки», виклавши додаток 1 до Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки у новій редакції.

Виконавцями за виконання Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2015 роки визначені:

-департамент гуманітарної політики Дніпровської міської ради;

-заклади та установи, підпорядковані департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради.

Керівником Програми визначено заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів, директор департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради.

Програма визначає основні завдання щодо роботи з розвитку освітньої галузі міста Дніпра на найближчі 5 років.

Метою Програми є визначення стратегії розвитку освіти міста Дніпра на 2021-2025 роки, концептуальних підходів до вирішення основних проблем освітньої галузі.

Фінансування Програми здійснюється за рахунок коштів бюджету Дніпровської міської територіальної громади, благодійних внесків та інших джерел, не заборонених законодавством.

В додатку 1 до Програми, в якому для виконання Програми, відображено, зокрема, завдання, таке як: забезпечення рівного доступу до здобуття освіти у закладах загальної середньої освіти, шляхом проведення наступних заходів: капітальний ремонт існуючих будівель, поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростішого укриття), благоустрій територій.

Розподіл витрат бюджету на реалізацію місцевих програм, зокрема, на Програму розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки, передбачені у додатку 8 «Розподіл витрат бюджету Дніпровської міської територіальної громади на реалізацію місцевих/регіональних програм у 2022 році» до рішення. Під час розгляду додатку 8, встановлено, що витрати міського бюджету передбачені на Програму, в редакції рішенням Дніпровської міської ради від 21.10.2020 № 13/62 «Про затвердження Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки», в той час, як це рішення втратило чинність, відповідно до рішення Дніпровської міської ради від 28.07.2021 № 17/9 «Про затвердження Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки».

Також, під час перевірки було розглянуто паспорти бюджетних програм (далі - Паспорта), які були надані.

Відповідальним за розробку і затвердження за погодженням з місцевими фінансовими органами паспортів бюджетних програм згідно з Правилами складання паспортів бюджетних програм місцевих бюджетів та звітів про їх виконання, затверджених Наказом Міністерства фінансів України від 26.08.2014 № 836 (далі - Правила) є департамент, як головний розпорядник бюджетних коштів.

Відповідно до абз. 1 п. 1.1 р. І Правил, паспорт бюджетної програми місцевого бюджету документ, що визначає мету, завдання, відповідальних виконавців, результативні показники та інші характеристики бюджетної програми місцевого бюджету (далі бюджетна програма) відповідно до бюджетного призначення, встановленого рішенням про місцевий бюджет, та цілей державної політики у відповідній сфері діяльності, реалізацію якої забезпечує головний розпорядник.

Абзацем 2 п. 1.2 р. І Правил передбачено, що паспорт бюджетної програми формується з використанням інформації, наведеної у бюджетному запиті головного розпорядника, плані діяльності головного розпорядника на середньостроковий період, з урахуванням бюджетних призначень, установлених рішенням про місцевий бюджет, та порядків використання бюджетних коштів. Бюджетні призначення головним розпорядникам бюджетних коштів на 2022 рік у розрізі відповідальних виконавців за бюджетними програмами, відображені у Розподілі видатків бюджету Дніпровської міської територіальної громади на 2022 рік за Типовою програмною класифікацією видатків та кредитування місцевих бюджетів, що є додатком 3 до Рішення та в Розподілі видатків бюджету Дніпровської міської територіальної громади на 2022 рік, що є додатком 4 до Рішення.

Під час перевірки встановлено, що у п. 10 форми Паспорта «Перелік місцевих/регіональних програм, що виконуються у складі бюджетної програми», зазначена Програма розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки, по загальному фонду відображена сума менша, ніж передбачена рішенням про бюджет. В ході перевірки департаменту було надано запит від 04.05.2023 на надання пояснень, щодо наявності невідповідності, у відповідь на який змістовного пояснення по суті, не надано.

В подальшому було з?ясовано, що у п. 9 форми Паспорта «Напрями використання бюджетних коштів» зазначено обсяг бюджетних призначень по загальному фонду, що не відповідає обсягам бюджетних призначень, встановлених рішенням про місцевий бюджет, що є порушенням п. 1.4 р. І, п. 2.5 р. ІІ Правил, як наслідок було порушено п. 40 ч. 1 ст. 2, абз. 2, 3 п. 6 ч. 5 ст. 22 Бюджетного кодексу України. Під час перевірки департаменту було надано запит від 04.05.2023 на надання пояснень, щодо наявності невідповідності, у відповідь на який змістовного пояснення по суті, не надано.

На підставі вище викладеного, перевіркою встановлено, що найпростіше укриття це фортифікаційна споруда, цокольне або підвальне приміщення, інша споруда підземного простору, в якій можливе тимчасове перебування людей з метою зниження комбінованого ураження від небезпечних чинників, а також від дії засобів ураження в особливий період, вони складають фонд захисних споруд цивільного захисту і належать до засобів колективного захисту. Утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначення здійснюється їх балансоутримувачами. Усі захисні споруди, зокрема і найпростіші укриття на території України незалежно від форм власності, підлягають обліку, який ведеться в паперовій та електронній формі. Облік споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів, що знаходяться на території відповідних адміністративно-територіальних одиниць (районів, міст та інших населених пунктів, об?єднаних територіальних громад), ведуть районні державні адміністрації та відповідні органи місцевого самоврядування в книгах обліку споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів. Під час перевірки, встановлено, що об?єкти за адресами: м. Дніро, вул. Космонавтів буд. 12 та м. Дніпро вул. Набережна Перемоги буд. 138 як об?єкти фонду захисних споруд цивільного захисту (найпростіші укриття, споруди подвійного призначення) в книгах обліку не значаться, в департаменті гуманітарної політики та департаменті цивільного захисту облдержадміністрації не обліковуються.

Відповідно до законодавства, для укриття, в якості найпростішого укриття, можуть використовуватись підвальні приміщення. Водночас такі приміщення мають відповідати мінімальним вимогам щодо забезпечення безпеки учасників освітнього процесу та мають бути відповідно облаштовані.

Те, чи безпечне підвальне приміщення, щоб у разі небезпеки там укривались учасники освітнього процесу, чи відповідає воно мінімальним вимогам забезпечення безпеки, вирішує спеціальна комісія після обстеження підвального приміщення закладу освіти.

До складу комісії за згодою залучаються фахівці структурних підрозділів із питань освіти та науки, цивільного захисту, містобудування та архітектури, охорони здоров?я центральних та місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, а також фахівці територіальних органів та місцевих підрозділів ДСНС, Держпродспоживслужби тощо.

Отже, розглянувши, надані до перевірки Акти оцінки об?єкта (будівлі, споруди, приміщення) щодо можливості його використання для укриття населення як найпростішого укриття від 25.07.2022, від 14.07.2022, від 14.12.2022, від 11.01.2023, встановлено, що комісією, до складу якої входив фахівець ВЗЗ з ПНС Дніпровського району ЦЗД ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, у присутності директора КЗО «СШ № 129 ФМП» ДМР, проведено огляд об?єкта (будівлі, споруди, приміщення), розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Космонавтів, 12, директора КЗО «НВК № 111» ДМР, проведено огляд об?єкта (будівлі, споруди, приміщення), розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги,138, встановлено, що приміщення не відповідають вимогам, затвердженим Наказом МВС України № 579 від 09.07.2018 (з змінами).

Слід зазначити, що після проведення поточних ремонтів комісією, до складу якої входив фахівець ВЗЗ з ПНС Дніпровського району ЦЗД ГУ ДСНС України у Дніпровській області, у присутності директорів проведено огляд об?єктів та складено Акт оцінки об?єкта (будівлі, споруди, приміщення) щодо можливості його використання для укриття населення як найпростішого укриття.

За результатами проведених оглядів було надано висновок, що вищезгадані приміщення, не відповідають вимогам, так як не обладнані автоматичною пожежною сигналізацією, що унеможливлює прийняття на облік приміщення як найпростіше укриття.

Варто зазначити, що захисна споруда вважається обмежено готовою або неготовою, якщо вона має хоча б один із недоліків, зазначених в основних недоліках в утриманні захисних споруд, що погіршують стан їх готовності.

Крім того, слід зазначити, що навіть після проведення поточного ремонту, приміщення не можуть використовуватися для укриття населення (учасників освітнього процесу) як найпростіші укриття, так як не відповідають Вимогам, які є обов?язковими до виконання…

Слід зазначити, що під час перевірки було надано Запит від 04.05.2023 на створення комісії для проведення обстеження приміщень, в яких проводились поточні ремонти, в присутності фахівців ВЗЗ з ПНС Дніпровського району ЦЗД ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області та фахівців Східного офісу Держаудитслужби. Під час перевірки відповідь не надано.

Таким чином, Департаментом фактично проведено поточний ремонт підвальних приміщень, в той час як Дніпровською міською радою, кошти виділялись на поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростіші укриття).

Слід зазначити, що пп.3.1 п. 3 Договорів, визначено, що розрахунки здійснюються відповідно до пп. 2 п. 19 «Порядку використання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану», щатвердженого Постановою КМУ від 09.06.2021 № 590, відносяться до 2 черги оплати, в той час, як фактично надані послуги, відносяться до інших видатків, тим самим повинні здійснюватися по 3 черзі.

За розділом 2. «Стан розрахунково-платіжної дисципліни та виконання господарських договорів. Правильність відображення дебіторської та кредиторської заборгованості. Стан претензійно-позовної роботи» перевіркою встановлено, що кошти з міського бюджету виділені на поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростіші укриття) у сумі 4932654,42 грн Департаментом витрачені на поточний ремонт підвальних приміщень, які не є спорудами цивільного захисту (найпростішими укриттями), тобто на цілі, що не відповідають бюджетним призначенням, встановленим рішенням від 08.12.2021 № 2/13 «Про бюджет Дніпровської міської територіальної громади на 2022 рік» (зі змінами) та напрямами використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми, що є порушенням абз. 2, 3 ст. 119 Бюджетного кодексу України, що відповідно до п. 24 ст. 116 Бюджетного кодексу України є бюджетним правопорушенням.»

24.05.2023 Департамент гуманітарної політики Дніпровської міської ради подав начальнику Східного офісу Держаудитслужби В. Довгому заперечення до Акту перевірки від 15.05.2023 № 040403-23/5 (вих. № 5/8-125), в яких зазначив, що висновок головного держаного аудитора Колесник Ю. А. стосовно того, що кошти з міського бюджету виділені на поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростіші укриття) у сумі 4932654,42 грн Департаментом витрачені на поточний ремонт підвальних приміщень, які не є спорудами цивільного захисту (найпростішими укриттями), тобто на цілі, що не відповідають бюджетним призначенням, встановленим рішенням від 08.12.2021 № 2/13 «Про бюджет Дніпровської міської територіальної громади на 2022 рік» (із змінами) та напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми, що є порушенням абз. 2, 3 ст. 119 Бюджетного кодексу України, що відповідно до п. 24 ст. 116 Бюджетного кодексу України є бюджетним правопорушенням, є неправомірним та зробленим баз належного дослідження всіх питань програми перевірки та з умисним перекривленням термінів та, відповідно, підлягає скасуванню. Також, у запереченнях вказано, що зазначені об?єкти є найпростішими укриттями, долучені до фонду захисних споруд цивільного захисту міста, на підтвердження чого надано лист № 1/9-224 від 19.05.2023 Департаменту громадського порядку і цивільного захисту Дніпровської міської ради, яким підтверджено, що підвальні приміщення за адресами: вул. Набережна Перемоги, буд. 138 та вул. Космонавтів, буд. 12 долучені до обліку фонду захисних споруд цивільного захисту міста.

Результатів розгляду Східним офісом Держаудитслужби вказаних заперечень матеріали справи не містять.

За результатами проведеної перевірки головним державним аудитором відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації ОСОБА_2 та начальником Східного офісу Держаудистлужби Довгим В. В. складено довідку про порушення бюджетного законодавства від 13.06.2023 року, згідно з якою Східним офісом Держаудитслужби виявлено факт порушення Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради бюджетного законодавства на суму 4932654,42 грн.

Також, Східний офіс Держаудитслужби направив на адресу заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів, директора департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради В. Міллеру лист/вимогу «Про зменшення бюджетних асигнувань» від 13.06.2023 № 040403-15/3925-2023, згідно з яким, надсилається для вжиття заходів засвідчена копія акту перевірки закупівлі за процедурами ID: UА-2022-0720-008250-а, UА-2022-08-10-009299-а у Департаменті гуманітарної політики Дніпровської міської ради за № 040403-23/5 від 15.05.2023 року та Довідка про порушення бюджетного законодавства від 13.06.2023 року. Також, зазначено, що про результати вжитих заходів необхідно повідомити Східний офіс Держаудитслужби до 30.06.2023 року.

Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради видав службове розпорядження № 1 від 29.06.2023 року, згідно з яким, на виконання акту Східного офісу України від 15.05.2023 № 040403-23/5 щодо перевірки закупівель ID: UА-2022-0720-008250-а, UА-2022-08-10-009299-а та довідки про порушення бюджетного законодавства від 13.06.2023 року (лист від 13.06.2023 № 040403-15/3925-2023 «Про зменшення бюджетних асигнувань»), керуючись статтею 117 Бюджетного кодексу України, головному розпоряднику коштів бюджету Дніпровської міської територіальної громади, Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради зменшено бюджетні асигнування на 2023 рік по КПКВ 0611021 «Надання загальної середньої освіти закладам середньої освіти» КЕКВ 2240 «Оплата послуг (крім комунальних)» на суму 4932654,42 грн.

Не погоджуючись з діями головного державного аудитора щодо визнання нецільового використанні коштів позивачем, довідкою про порушення бюджетного законодавства, вимогою про зменшення бюджетних асигнувань та службовим розпорядженням Департаменту економіки, фінансів т міського бюджету № 1 від 29.06.2023 року, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та в межах повноважень у спосіб, що передбачений, як Конституцією, так і Законами України.

Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому, суд відмічає, що «на підставі» означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; «у межах повноважень» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; «у спосіб» означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; «з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано», тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; «обґрунтовано», тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Положеннями Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі -Закон №922-VIII) установлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою вказаного Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 № 868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Згідно з п. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до пп. 3 п. 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Згідно із п. 7 Положення № 43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби» від 6 квітня 2016 р. № 266, утворено міжрегіональні територіальні органи Держаудитслужби:

Північний офіс Держаудитслужби;

Північно-східний офіс Держаудитслужби;

Південний офіс Держаудитслужби;

Західний офіс Держаудитслужби;

Східний офіс Держаудитслужби.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні врегульовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939-ХІІ (далі - Закон №2939).

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону №2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

За приписами ст. 2 Закону №2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань; за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі. Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування та перевірки закупівель установлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 5 Закону №2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Статтями 8, 10 Закону №2939-XII відповідно визначені функції та права органу державного фінансового контролю.

Відповідно до п. 7 ст. 10 Закону №2939-XII органу державного фінансового контролю надається, зокрема, право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Частиною 2 ст. 15 Закону №2939-XII вказано, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Підстави та процедуру проведення Держаудитслужбою, її міжрегіональними територіальними органами (далі - орган державного фінансового контролю) перевірок закупівель визначено Порядком проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами і внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 №631 (далі - Порядок №631).

Відповідно до абз. 6 п. 2 Порядку №631 перевірка закупівель перевірка, яка проводиться за наявності підстав, передбачених цим Порядком, щодо замовника за його місцезнаходженням чи за місцем розташування об`єкта його права власності.

Згідно п. п. 25-27 Порядку №631 у разі виявлення порушень законодавства у сфері закупівель посадові особи органу державного фінансового контролю, не чекаючи закінчення перевірки, мають право рекомендувати керівникові замовника вжити невідкладних заходів для усунення та недопущення їх у подальшому.

Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки.

Складення акта перевірки закупівель, його підписання та реалізація результатів перевірки здійснюються за процедурами, передбаченими пунктами 35, 38-47, абзацами першим і другим пункту 48, пунктами 49-52 Порядку проведення інспектування, з урахуванням норм, установлених цим Порядком.

Відповідно до пунктів 45, 46 Порядку проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2006 №550 (далі - Порядок №550), у міру виявлення ревізією порушень законодавства посадові особи органу державного фінансового контролю, не чекаючи закінчення ревізії, мають право усно рекомендувати керівникам об`єкта контролю невідкладно вжити заходів для їх усунення та запобігання у подальшому. Якщо вжитими в період ревізії заходами не забезпечено повне усунення виявлених порушень, органом державного фінансового контролю у строк не пізніше ніж 10 робочих днів після реєстрації акта ревізії, та у разі надходження заперечень до нього не пізніше ніж 10 робочих днів після надсилання висновків на такі заперечення об`єкту контролю надсилається вимога щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства із зазначенням строку зворотного інформування. Про усунення виявлених ревізією фактів порушення законодавства цей об`єкт контролю у строк, визначений вимогою про їх усунення, повинен інформувати відповідний орган державного фінансового контролю з поданням завірених копій первинних, розпорядчих та інших документів, що підтверджують усунення порушень.

Аналіз наведених вище приписів законодавства, чинного на момент виникнення спірних правовідносин, дає підстави для висновку про надання органу державного фінансового контролю можливості здійснювати контроль, у тому числі, за використанням коштів державного і місцевого бюджету, та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

Відповідно до пп. 1 п. 4 Порядку №631 перевірки закупівель проводяться за письмовим рішенням керівника органу державного фінансового контролю або його заступника за наявності однієї з таких підстав виникнення потреби у документальній та фактичній перевірці питань, які не можуть бути перевірені під час моніторингу процедури закупівлі, а саме: укладення договору (договорів) до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог законодавства; стану виконання умов договору, внесення змін до нього, в тому числі вимог щодо якості, кількості (обсягів) предмета закупівлі, ціни договору; поділу предмета закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедур закупівель/спрощених закупівель у визначеному законодавством порядку.

Як встановлено судом вище, відповідно пп. 1 п. 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою КМУ від 01.08.2013 № 631 (зі змінами), наказу про призначення перевірки закупівлі від 29.03.2023 № 72 та на підставі направлення від 29.03.2023 № 177, виданого начальником Східного офісу Держаудитслужби Довгим В. В., головним державним аудитором відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації Східного офісу Держаудитслужби Колесник Ю. А. проведено перевірку закупівель процедур за ID: UА-2022-0720-008250-а, UА-2022-08-10-009299-а здійснену Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради.

Результати перевірки закупівель викладено в акті від 15.05.2023 №040403-23/5, копія якого міститься у матеріалах справи.

Таким чином, Східним офісом Держаудитслужби було проведено перевірку закупівель за процедурами ID: UА-2022-0720-008250-а, UА-2022-08-10-009299-а, здійсненими Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради, результати якої викладено останнім в акті 15.05.2023 №040403-23/5.

При цьому, позивач просить визнати протиправними дії Головного державного аудитора відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації Східного офісу Колесник Ю. А., що вийшов за межі своїх повноважень та своїм рішенням незаконно визнав нецільове використання грошових коштів в закупівлі UА-2022-0720-008250-а, UА-2022-08-10-009299-а, наслідком чого було завдано шкоди позивачу у вигляді зменшення бюджетних асигнувань на 2023 рік.

Тобто, позивач просить визнати протиправними дії державного аудитора, що є висновками перевірки, викладеними у акті, складеному за результатом проведення перевірки закупівель.

Разом з тим, суд наголошує на тому, що зазначений акт перевірки та викладені у ньому факти і висновки не можна розглядати як рішення суб`єкта владних повноважень в розумінні норм ст. 4 КАС України, що породжує для позивача певні правові наслідки, регулює ті чи інші відносини і має обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

Акт перевірки є виключно носієм доказової інформації про виявлені органом державного фінансового контролю порушення вимог законодавства учасниками процедури закупівлі, обов`язковим документом, на підставі якого приймається відповідне рішення органом державного фінансового контролю, зокрема, вимога, виконання зобов`язань за якою є обов`язковою для учасника закупівлі.

Орган державного фінансового контролю не позбавлений права фіксувати в акті перевірки закупівель обставини та викладати власні висновки щодо таких обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень, складених на підставі такого акту, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених учасником закупівлі порушень.

В свою чергу оцінка висновків акта перевірки закупівлі на предмет їх обґрунтованості та правомірності надається уповноваженими законом органами влади, в тому числі судом, при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Таким чином, діяльність з проведення перевірок, складання актів перевірки та викладення в них обставин і висновків є службовою діяльністю працівників органів державного фінансового контролю на виконання своїх посадових обов`язків зі збирання доказової інформації щодо дотримання законодавства. Тому, як акт перевірки закупівлі, так і викладені в ньому обставини і висновки, зроблені органом державного фінансового контролю на підставі зібраної інформації, не створюють жодних правових наслідків у вигляді виникнення, зміни чи припинення будь-яких прав позивача.

Згідно ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Тобто, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

При цьому, неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану її суб`єктивних прав та обов`язків, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов`язку.

Так, рішення суб`єкта владних повноважень є таким, що порушує права і свободи особи в тому разі, якщо, по-перше, такі рішення прийняті владним суб`єктом поза межами визначеної законом компетенції, а, по-друге, оспорюванні рішення є юридично значимими, тобто такими, що мають безпосередній вплив на суб`єктивні права та обов`язки особи шляхом позбавлення можливості реалізувати належне цій особі право або шляхом покладення на цю особу будь-якого обов`язку.

Натоміть, в даному випадку акт перевірки закупівлі не створює для позивача жодних правових наслідків.

З огляду на викладене суд вважає, що позивач обрав неналежний спосіб захисту своїх порушених прав, оскільки, у разі незгоди з результатами проведення перевірки, слід оскаржувати саме ті рішення, які прийняті на підставі зазначених у акті порушень.

За викладених обставин, позовні вимоги в частині визнання протиправними дій Головного державного аудитора відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації Східного офісу Колесник Ю. А. є безпідставними та не підлягають задоволенню.

Щодо порушень, виявлених контролюючим органом під час проведення перевірки закупівель, суд зазначає наступне.

Так, порушеннями, за які в подальшому, Східним офісом Держаудитслужби складено довідку про порушення бюджетного законодавства, вимогу про зменшення бюджетних асигнувань та зменшено бюджетні асигнування позивачу на 2023 рік, стали висновки контролюючого органу про те, що кошти з міського бюджету виділені на поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростіші укриття) у сумі 4932654,42 грн Департаментом витрачені на поточний ремонт підвальних приміщень, які не є спорудами цивільного захисту (найпростішими укриттями), тобто на цілі, що не відповідають бюджетним призначенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Кодексу цивільного захисту України цей Кодекс регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Згідно з п. 14 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України захисні споруди цивільного захисту - інженерні споруди, призначені для захисту населення від впливу небезпечних факторів, що виникають внаслідок надзвичайних ситуацій, воєнних дій або терористичних актів.

За приписами ч. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить:

1) забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання;

2) забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту;

15) забезпечення дотримання вимог законодавства щодо створення, зберігання, утримання, використання та реконструкції захисних споруд цивільного захисту;

16) здійснення обліку захисних споруд цивільного захисту, які перебувають на балансі (утриманні).

Згідно п. 1, 14, 23, 25, 26, 27, 28, 29 ч. 2 ст. 19 Кодексу цивільного захисту України до повноважень органів місцевого самоврядування у сфері цивільного захисту належить:

забезпечення цивільного захисту на відповідній території;

віднесення суб`єктів господарювання, що належать до сфери їх управління, до категорій цивільного захисту відповідно до основних показників та затвердження їх переліку;

організація виконання вимог законодавства щодо створення, використання, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту;

планування та організація роботи з дообладнання або спорудження в особливий період підвальних та інших заглиблених приміщень для укриття населення;

прийняття рішень про подальше використання захисних споруд цивільного захисту державної та комунальної власності у разі банкрутства (ліквідації) суб`єкта господарювання, на балансі якого вона перебуває, та безхазяйних захисних споруд;

організація обліку фонду захисних споруд цивільного захисту;

здійснення контролю за утриманням та станом готовності захисних споруд цивільного захисту;

організація проведення технічної інвентаризації захисних споруд цивільного захисту, виключення їх за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, з фонду захисних споруд цивільного захисту;

Статтею 32 Кодексу цивільного захисту України врегульовано питання укриття населення у фонді захисних споруд цивільного захисту.

Згідно ч. 1 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України до захисних споруд цивільного захисту належать:

1) сховище - герметична споруда для захисту людей, в якій протягом певного часу створюються умови, що виключають вплив на них небезпечних факторів, які виникають внаслідок надзвичайної ситуації, воєнних (бойових) дій та терористичних актів;

2) протирадіаційне укриття - негерметична споруда для захисту людей, в якій створюються умови, що виключають вплив на них іонізуючого опромінення у разі радіоактивного забруднення місцевості та дії звичайних засобів ураження.

За умовами ч. 2 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України для укриття населення також використовуються споруди подвійного призначення - наземні або підземні будівлі/споруди чи їх окремі частини, що спроектовані або пристосовані для використання за основним функціональним призначенням, у тому числі для захисту населення, та в яких створені умови для тимчасового перебування людей.

В особливий період нарощування фонду захисних споруд цивільного захисту здійснюється шляхом будівництва швидкоспоруджуваних захисних споруд цивільного захисту та створення найпростіших укриттів.

Швидкоспоруджувана захисна споруда цивільного захисту - це споруда, що зводиться (виготовляється, монтується) за короткий час із спеціальних конструкцій (виробів), вимоги до яких встановлюються будівельними нормами, стандартами та правилами.

Найпростіше укриття - це фортифікаційна споруда, цокольне або підвальне приміщення, інша споруда підземного простору, в якій можливе тимчасове перебування людей з метою зниження комбінованого ураження від небезпечних чинників, а також від дії засобів ураження в особливий період.

Захисні споруди цивільного захисту, споруди подвійного призначення та найпростіші укриття складають фонд захисних споруд цивільного захисту і належать до засобів колективного захисту.

Порядок створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, виключення таких споруд із фонду та ведення його обліку, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10 березня 2017 р. № 138 (далі Порядок № 138) визначає механізм створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту (далі - захисні споруди), у тому числі споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів, та ведення його обліку.

Згідно з п. 3 Порядку № 138:

балансоутримувачі захисних споруд - власники, користувачі, юридичні особи, на балансі яких перебувають захисні споруди (у тому числі споруди, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації);

утримання захисних споруд - комплекс заходів організаційного, матеріально-технічного, інженерного, фінансового та іншого характеру, що спрямовані на забезпечення готовності захисних споруд до використання за призначенням;

фонд захисних споруд - сукупність усіх захисних споруд та інших споруд, що можуть бути використані для укриття населення.

Умовами п. 5 Порядку № 138 потреби в захисних спорудах визначаються:

на особливий період - у планах цивільного захисту на особливий період, що розробляються у масштабі галузі, Автономної Республіки Крим, області, міста, району, району у місті, суб`єкта господарювання, який продовжує роботу у воєнний час та який віднесено до категорії цивільного захисту; розділах (схемах) інженерно-технічних заходів цивільного захисту містобудівної документації на особливий період, розділах інженерно-технічних заходів цивільного захисту проектної документації об`єктів будівництва.

Під час визначення потреб враховується технічний стан наявних захисних споруд, а також наявність і технічний стан споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів.

Відповідно до п. 6 Порядку № 138 створення фонду захисних споруд здійснюється шляхом:

взяття на облік як споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів об`єктів іншого призначення, які експлуатуються, зокрема підземних і наземних будівель і споруд, гірських та інших виробків і підземних порожнин;

будівництва в особливий період швидкоспоруджуваних захисних споруд та облаштування найпростіших укриттів.

Згідно п. 7 Порядку № 138 для встановлення можливості використання для укриття населення як споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів підлягають огляду, а у разі потреби - технічному обстеженню в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України:

підземні переходи між станціями (транспортні, станцій метрополітену);

тунелі (станції метрополітену, автодорожні, магістральні, пішохідні);

підземні склади;

споруди котлованного типу (автостоянки, паркінги, гаражі, підземні торговельні центри, підприємства громадського харчування, магазини);

колишні оборонні об`єкти та бази;

підземні гірські виробки, печери та інші підземні порожнини різного призначення;

підвальні, цокольні і перші поверхи об`єктів цивільного і промислового призначення;

інші об`єкти, що за своїми технічними характеристиками та захисними властивостями можуть бути використані для укриття населення.

Відповідно до п. 8 Порядку № 138 в особливий період нарощування фонду захисних споруд здійснюється шляхом будівництва (монтажу) швидкоспоруджуваних захисних споруд, зокрема із спеціальних конструкцій блок-модульного типу, та облаштування найпростіших укриттів відповідно до завдань цивільного захисту, передбачених у планах цивільного захисту на особливий період міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласних, районних, Київської та Севастопольської міських держадміністрацій, органів місцевого самоврядування.

Згідно з п.п. 9 та 10 Порядку № 138 утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами.

Балансоутримувач забезпечує утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд.

Аналіз наведених вище норм чинного законодавства дає підстави для висновку про те, що для укриття населення використовуються споруди подвійного призначення, в тому числі й найпростіші укриття, до яких належать підвальні приміщення, які складають фонд захисних споруд цивільного захисту.

Тобто, Кодексом цивільного захисту України надано визначення, що найпростіше укриття це, крім іншого, підвальне приміщення.

При цьому, до обов`язків суб`єктів господарювання та органів місцевого самоврядування відноситься організація виконання вимог законодавства щодо створення, використання, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту; утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням.

Так, відповідачем встановлено, матеріалами справи підтверджено та позивачем не заперечується, що кошти з міського бюджету виділені на поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростіші укриття) у сумі 4932654,42 грн.

Проте, відповідач вважає, що вказані кошти витрачені на поточний ремонт підвальних приміщень, які на момент проведення поточних ремонтів не мали статусу споруд цивільного захисту (найпростіші укриття), що стало підставою для висновку про те, що бюджетні кошти витрачено на цілі, що не відповідають бюджетним призначенням, встановленим рішенням від 08.12.2021 № 2/13 «Про бюджет Дніпровської міської територіальної громади на 2022 рік» та напрямам використання бюджетних коштів, визначених у паспорті бюджетної програми.

Тобто, саме той факт, що підвальні приміщення, на ремонт яких були витрачені кошти, не мали статусу споруд цивільного захисту (найпростіші укриття), контролюючим органом покладено в основу для висновку про нецільове використання бюджетних коштів, що є бюджетним правопорушенням.

Проте, суд вважає такі висновки хибними та такими, що зроблені без урахування норм Кодексу цивільного захисту України, який відносить підвальне приміщення до найпростішого укриття.

Рішенням Дніпровської міської ради від 21.10.2020 № 13/62 «Про затвердження Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки» було затверджено Програму розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки (далі - Програма).

Зміни до Програми було внесено рішенням Дніпровської міської ради від 27.01.2021 № 23/2 «Про внесення змін до Програми розвитку освіти в місті Дніпро на 2021-2025 роки».

В подальшому, рішенням Дніпровської міської ради від 28.07.2021 № 17/9 «Про затвердження Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки», рішення Дніпровської міської ради від 21.10.2020 № 13/62 «Про затвердження Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки», рішення Дніпровської міської ради від 27.01.2021 № 23/2 «Про внесення змін до Програми розвитку освіти в місті Дніпро на 2021-2025 роки», були визнані такими, що втратили чинність.

Рішенням від 08.12.2021 № 13/13 «Про затвердження Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки», рішення Дніпровської міської ради від 28.07.2021 № 17/9 «Про затвердження Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки» було визнано таким, що втратило чинність.

Рішенням Дніпровської міської ради від 20.07.2022 № 3/25 «Про внесення змін до рішення міської ради від 08.12.2021 № 13/13 «Про затвердження Програми розвитку освіти в місті Дніпрі на 2021-2025 роки», передбачено пунктами 6.1 і 6.2 «поточний ремонт споруд цивільного захисту (найпростішого укриття)».

Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, а сторонами не заперечується, що кошти передбачені на ремонт найпростішого укриття у розмірі 4932654,42 грн були витрачені на ремонт підвальних приміщень: в КЗО «СШ № 129 ФМП» ДМР, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Космонавтів буд. 12 та в КЗО «НВК № 111» ДМР, розташованого за адресою: м. Дніпро вул. Набережна Перемоги буд. 138.

Тобто, кошти передбачені на ремонт найпростіших укриттів були витрачені на ремонт найпростіших укриттів (підвальних приміщень) у відповідності до бюджетних призначень, передбачених рішенням від 08.12.2021 № 2/13 «Про бюджет Дніпровської міської територіальної громади на 2022 рік» за змінами.

Посилання державного аудитора на той факт, що вказані підвальні приміщення на момент проведення поточних ремонтів не мали статусу споруд цивільного захисту (найпростіші укриття), то вказані висновки можуть свідчити про порушення Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, виключення таких споруд із фонду та ведення його обліку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 березня 2017 р. № 138, але жодним чином не впливають на висновок про нецільове використання бюджетних коштів та допущення позивачем бюджетного правопорушення.

Крім того, згідно з листом Департаменту громадського порядку і цивільного захисту № 1/9-224 від 19.05.2023 року підвальні приміщення за адресами: вул. Набережна Перемоги, буд. 138 та вул. Космонавтів, буд. 12 долучені до обліку фонду захисних споруд цивільного захисту міста.

Вказаний лист було надано до заперечень на акт перевірки № 040403-23/5 від 15.05.2023 року, проте він не був врахований контролюючим органом під час застосування до позивача заходів впливу у вигляді зменшення бюджетних асигнувань.

Наведені вище обставини свідчать про те, що на виконання п. 8 Порядку № 138 в особливий період нарощування фонду захисних споруд здійснюється шляхом облаштування найпростіших укриттів відповідно до завдань цивільного захисту, що і було здійснено позивачем (ремонт найпростіших укриттів (підвальних приміщень)) з витрачанням коштів на цілі, передбачені бюджетними призначеннями.

Сукупність наведених обставин свідчить про хибність висновків працівників контролюючого органу щодо витрачання бюджетних коштів на цілі, що не відповідають бюджетним призначенням.

Згідно ст. 119 Бюджетного кодексу України нецільовим використанням бюджетних коштів є їх витрачання на цілі, що не відповідають бюджетним призначенням, встановленим законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет).

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 116 Бюджетного кодексу порушенням бюджетного законодавства визнається порушення учасником бюджетного процесу встановлених цим Кодексом чи іншим бюджетним законодавством норм щодо складання, розгляду, затвердження, внесення змін, виконання бюджету та звітування про його виконання, а саме: нецільове використання бюджетних коштів.

За умовами п. 4 ч. 1 ст. 117 Бюджетного кодексу України за порушення бюджетного законодавства до учасників бюджетного процесу можуть застосовуватися такі заходи впливу, як зменшення бюджетних асигнувань - застосовується за порушення бюджетного законодавства, визначені пунктом 24 (стосовно розпорядників бюджетних коштів), пунктом 29 та пунктом 38 частини першої статті 116 цього Кодексу.

Зменшення бюджетних асигнувань передбачає позбавлення повноважень на взяття бюджетного зобов`язання на відповідну суму на строк до завершення поточного бюджетного періоду шляхом внесення змін до розпису бюджету (кошторису) та у разі необхідності з подальшим внесенням змін до закону про Державний бюджет України (рішення про місцевий бюджет) у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Внаслідок хибних висновків Східного офісу Держаудитслужби про порушення позивачем бюджетного законодавства шляхом нецільового використання бюджетних коштів відносно позивача складено довідку про порушення бюджетного законодавства від 13.06.2023 року та лист/вимогу № 25-2023 від 13.06.2023 року, які направлено до Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради для виконання шляхом зменшення бюджетних асигнувань.

Згідно п. 19 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

В абзаці 4 пункту 1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 23 червня 1997 року № 2-зп у справі № 3/35-313 вказано, що за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію.

У пункті 5 Рішення Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року № 9-рп/2008 в справі № 1-10/2008 вказано, що при визначенні природи «правового акта індивідуальної дії» правова позиція Конституційного Суду України ґрунтується на тому, що «правові акти ненормативного характеру (індивідуальної дії)» стосуються окремих осіб, «розраховані на персональне (індивідуальне) застосування» і після реалізації вичерпують свою дію.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що вимога органу державного фінансового контролю, спрямована на коригування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства, є обов`язковою до виконання.

Отже, правова природа письмової вимоги контролюючого органу породжує правові наслідки, зокрема обов`язки для свого адресата, а відтак наділена рисами правового акту індивідуальної дії з урахуванням її змістовної складової, незалежно від форми документа, в якому вона міститься, і такий акт може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства у разі звернення із відповідним позовом.

Такий висновок щодо застосування відповідних норм права викладено у постанові Верховного Суду від 29.03.2023 у справі 160/17775/21.

Суд вважає, що позивачем витрачено кошти у розмірі 4932654,42 грн у відповідності до бюджетних призначень на ремонт підвальних приміщень, які є найпростішими укриттями, а тому довідка про порушення бюджетного законодавства від 13.06.2023 року та лист/вимога відповідача про зменшення бюджетних асигнувань від 13.06.2023 року є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідно до ч. 3 ст. 124 Бюджетного кодексу України у разі визнання судом рішення про застосування заходу впливу за порушення бюджетного законодавства повністю чи частково незаконним особі, щодо якої воно було винесено, поновлюються обмежені таким рішенням права.

За викладених обставин, суд вважає належним способом захисту прав позивача є визнання протиправним та скасування Службового розпорядження Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради № 1 від 29.06.2023 року, яке прийнято на виконання довідки про порушення бюджетного законодавства від 13.06.2023 року та листа/вимоги відповідача про зменшення бюджетних асигнувань від 13.06.2023 року.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З урахуванням зазначеного, на підставі наявних у матеріалах справи доказів, виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства України, суд вважає, що позовна заява підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

При зверненні до суду позивачем сплачено суму судового збору у розмірі 10736,00 грн., що підтверджується платіжною інструкцією № 8255 від 07.07.2023 року.

Враховуючи частку задоволених позовних вимог, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає стягненню на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 8052,00.

Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 250, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, Головного державного аудитора відділу контролю у галузі освіти, науки, спорту та інформації Східного офісу Держаудитслужби Колесник Ю. А., Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради про визнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування довідки, визнання протиправною та скасування вимоги, визнання протиправним та скасування розпорядження задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати Довідку про порушення бюджетного законодавства від 13 червня 2023 року Східного офісу Держаудитслужби.

Визнати протиправною та скасувати Вимогу про зменшення бюджетних асигнувань № 040403-1/3925-2023 від 13.06.2023 Східного офісу Держаудитслужби.

Визнати протиправним та скасувати Службове розпорядження Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради № 1 від 29.06.2023 року.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби (вул. Володимира Антоновича, 22, м. Дніпро, 49101, ) на користь Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради (пр. Дмитра Яворницького, буд. 75, м. Дніпро, 49000, ) сплачений судовий збір у розмірі 8052,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Луніна