Справа № 640/16970/22
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2024 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Єгорової Н.М.,

суддів - Коротких А.Ю., Чаку Є.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 червня 2023 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтро Трейд» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтро Трейд» (далі - позивач, ТОВ «Інтро Трейд») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - відповідач, ГУ ДПС у м. Києві) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 24 червня 2022 року № та №.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 21 червня 2023 року позов задоволено частково - визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 24 червня 2022 року №. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

При цьому суд першої інстанції виходив з того, що факт порушення ТОВ «Інтро Трейд» приписів п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» належними і допустимими доказами не підтверджено, оскільки відсутність у фіскальному чеку відомостей про приналежність товару до тютюнових виробів за наявності у ньому інформації про назву товару і категорію останнього за УКТ ЗЕД не може свідчити про неможливість його ідентифікації.

Відмовляючи у задоволенні іншої частини позовних вимог, суд першої інстанції зазначив, що матеріалами справи підтверджується реалізація позивачем пачки цигарок за ціною, що перевищує максимальну роздрібну, а відтак застосування санкцій за таке порушення є обґрунтованим.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким відмовити повністю у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування своїх доводів, цитуючи норми матеріального права, які визначають обов`язки суб`єктів господарювання при реалізації підакцизних товарів, реквізити фіскального чеку та окреслюють відповідальність за недотримання таких вимог, зазначає, що податкові повідомлення-рішення прийняті правомірно, оскільки у ході перевірки було встановлено порушення позивачем вимог п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

У відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «Інтро Трейд» зазначає, що судом першої інстанції прийнято законне та обґрунтоване рішення щодо податкового повідомлення-рішення №, однак не з`ясовані обставини та неповно досліджені докази щодо податкового повідомлення-рішення №. Крім того, наголошує на тому, що відповідач помилково ототожнює неможливість ідентифікації підакцизного товару із зазначенням коректної його назви, що унеможливлює притягнення позивача до відповідальності за порушення п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 вересня 2023 року відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до розгляду у порядку письмового провадження.

Згідно ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Оскільки рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог не є предметом апеляційного оскарження, то судова колегія вважає за необхідне здійснювати перевірку законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції у межах доводів та вимог апеляційної скарги ГУ ДПС у м. Києві.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.

Вирішуючи вказаний спір, суд першої інстанції встановив, що у червні 2022 року працівниками ГУ ДПС у м. Києві на підставі пп. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 Податкового кодексу України, наказу від 06 червня 2022 року №1760-п (а.с. 66) і направлень на перевірку від 08 червня 2022 року №4989/26-15-07-09-06 та №4988/26-15-07-07-01 (а.с. 64-65) проведено фактичну перевірку господарської одиниці ТОВ «Інтро Трейд» - кіоску за адресою: м. Київ, вул. Івана-Мазепи, 11-Б.

У ході перевірки встановлено:

- незабезпечення використання в режимі програмування найменування товару, а саме: при реалізації пачки сигарет «Kent nano silver» вартістю 73,00 грн розрахункова операція була проведена через реєстратор розрахункових операцій з видачею розрахункового документа, в якому не зазначено найменування товару «Сигарети»;

- факт продажу сигарет з фільтром «Kent nano silver» вартістю 73,00 грн, що є вищою від максимальної роздрібної ціни на тютюнові вироби, встановленої виробником або імпортером (на пачці зазначено МРЦ 69,52 грн без врахування ставки акцизного податку).

Указані обставини, за висновками перевірки, свідчать про порушення позивачем п. 11 ст. 3 Закону України ««Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» та ст. 11-1 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального».

Результати перевірки зафіксовані в акті від 09 червня 2022 року №13432/26/15/07/42874472 (а.с. 54-57).

На підставі викладених в акті перевірки висновків відповідачем 24 червня 2022 року прийняті податкові повідомлення-рішення форми «С»:

- №, яким до позивача за порушення п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» на підставі п. 7 ст. 17 цього ж Закону застосовані штрафні (фінансові) санкцій в сумі 5 100 грн (а.с. 14);

- №, яким до позивача за порушення ст. 11-1 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» на підставі ч. 2 ст. 17 цього ж Закону застосовані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 114 262,50 грн (а.с. 15).

За результатами адміністративного оскарження спірні податкове повідомлення-рішення залишені без змін рішенням Державної податкової служби України від 31 серпня 2022 року №10061/6/99-00-06-03-01-06 (т. 1 а.с. 16-19).

На підставі встановлених вище обставин, здійснивши системний аналіз положень ст. ст. 14, 75, 80, 215, 216 Податкового кодексу України (далі - ПК України), ст. ст. 2, 3, 15, 17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі - Закон про РРО), а також ряду інших нормативно-правових актів, суд першої інстанції прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № з огляду на відсутність документально підтвердженого факту порушення позивачем п. 11 ст. 3 Закону про РРО та наявності у розрахунковому документі всіх необхідних для ідентифікації реалізованого товару реквізитів. У свою чергу, відмовляючи у задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №, суд зазначив, що наявними у матеріалах справи документами підтверджується реалізація пачки цигарок за ціною, що перевищує максимальну встановлену роздрібну ціну.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на наступне.

Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (тут і надалі у редакції, яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин) визначає правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Відповідно до п. 11 ст. 3 указаного Закону суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Згідно п. 7 ст. 17 Закону про РРО за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах - триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Аналіз змісту норми указаного пункту статті 3 Закону про РРО свідчить, що обов`язок, передбачений ним, полягає в тому, що суб`єкт господарювання при реалізації тютюнового виробу зобов`язаний проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості. При цьому, відповідальність за п. 7 ст. 17 Закону про РРО настає у випадку проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону про РРО форма, зміст розрахункових документів, порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій чи використанням розрахункових книжок, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 21 січня 2016 року № 13 (далі - Положення №13), визначено форму і зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, які в обов`язковому порядку мають надаватися особам, які отримують або повертають товар, отримують послуги або відмовляються від них, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням інтернету, при здійсненні розрахунків суб`єктами господарювання для підтвердження факту: продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів у сфері торгівлі, ресторанного господарства та послуг; здійснення операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, якщо такі операції виконуються не в касах банків; здійснення операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів; приймання комерційними агентами банків та небанківськими фінансовими установами готівки для подальшого її переказу з використанням програмно-технічних комплексів самообслуговування (далі - ПТКС), за винятком ПТКС, що дають змогу користувачеві здійснювати виключно операції з отримання коштів.

Пунктом 2 розділу ІІ Положення №13 передбачено, які обов`язкові реквізити має містити фіскальний чек на товари (послуги), серед яких, зокрема, код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7); назва товару (послуги), вартість, літерне позначення ставки ПДВ (рядок 10); для суб`єктів господарювання роздрібної торгівлі, що здійснюють реалізацію підакцизних товарів та зареєстровані платниками акцизного податку (СГ, що зареєстровані платниками іншого податку, крім ПДВ), - окремим рядком літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкується назва такого податку (рядок 21). У реквізиті «Акцизний податок» його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення.

Як правильно встановлено судом першої інстанції, фіскальний чек №78178 від 08 червня 2022 року (а.с. 58) містить, зокрема, наступні відомості про предмет реалізації - код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД - , назву товару - «кент нан силв».

Згідно додатку Закону України «Про Митний тариф України» до товарів за кодом УКТ ЗЕД належать «сигарети з фільтром». Отже, безпосередньо із змісту коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД випливає, що реалізований ТОВ «Інтро Трейд» згідно фіскального чека №78178 від 08 червня 2022 року товар «кент нан силв» є сигаретами з фільтром, оскільки такий код відображає й сам товар.

Відтак, висновки контролюючого органу про відсутність у фіскальному чеку найменування товару не знайшли свого підтвердження.

З огляду на викладене колегія суддів погоджується із судом першої інстанції в тому, що висновки акту перевірки в частині порушення позивачем п. 11 ст. 3 Закону про РРО є безпідставними, а прийняте з цих підстав податкове повідомлення-рішення від 24 червня 2022 року № - протиправним і таким, що підлягає скасуванню.

Щодо твердження позивача про необґрунтованість висновків суду першої інстанції про відсутність правових підстав для визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №, викладених у відзиві на апеляційну скаргу, то колегія суддів зазначає, що підставою для перегляду рішення суду першої інстанції є саме апеляційна скарга, а не відзив на неї.

Судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 21 червня 2023 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач Н.М. Єгорова

Судді А.Ю. Коротких

Є.В. Чаку