Справа № 280/9517/23
Суддя: Новікова Інна Вячеславівна
Дата ухвалення: 2024-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року Справа № 280/9517/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Новікової І.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Запорізької митниці про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

13 листопада 2023 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 (далі позивач) до Запорізької митниці (далі - відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення щодо класифікації товарів від 03.10.2023 №23UA5-КТ, прийняте Запорізькою митницею.

Ухвалою суду від 20.11.2023 відкрито спрощене (письмове) провадження у справі.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на протиправність оскаржуваного рішення про визначення коду товару експортованого позивачем товару. Представник позивача зазначає, що при відборі зразків на аналіз відповідач порушив вимоги чинних державних стандартів та не забезпечив передачу на дослідження представницької партії зразків чим унеможливив отримання достовірної інформації про властивості та хімічний склад 22 тон чавуну. Також, позивач вказує на те, що при дослідженні чавуну в СЛЕД маніпуляції з зразками для усереднення матеріалу зразків не проводилось, що є грубим порушенням вимог для дослідження чавуну. Позивач вважає, що посадові особи Запорізької митниці та СЛЕД на підставі не представницької партії зразків від товару вагою 22 тони, без належної підготовки проб для безпосереднього дослідження то у не передбачений законодавством спосіб дослідження, отримали недостовірну інформацію стосовно вмісту кремнію в партії чавуну. Крім того, позивач вказував на те, що в розділі 12 Висновку СЛЕД від 02.10.2023 №-0392 послідовно наводяться факти тощо, що інформація, отримана при дослідженні зразків (зовнішній вигляд, крихкість, вміст кремнію) не протирічить можливості віднесення товару до визначення «переробний чавун». Також, позивач вказував на те, що товар у вигляді чушок (зливків) правильної форми без явних поверхневих дефектів з доведеним хімічним складом відноситься до товарної позиції 7201, з масовою часткою марганцю понад 0,1%, але не більше як, 0,4%. Водночас, відповідачем код УКТ ЗЕД визначено як , що не відповідає чинному законодавству. З урахуванням викладеного у позовній заяві та додаткових поясненнях, представник позивача просив задовольнити позовні вимоги.

Відповідач проти позову заперечив. В обґрунтування заперечень зазначає, що оскаржуване рішення є правомірним та обґрунтованим. Вказує на те, що згідно Акту митного огляду та фото товарів з`ясовано, що заявлений товар «Чавун переробний марки ПЛ-2 у формі виливків» не відповідає визначенню примітки 1 (а) до групи 72, а скоріш за все відповідає визначенням «відходи і брухт» або «металеві вироби, які остаточно не придатні для використання за призначенням внаслідок поломки, розрізів, зношення або інших причин». В додатково наданих до митного оформлення документах наявний витяг з ГОСТу 805-95 від 25.09.2023. Відповідач зазначає, що у висновку ДУЕД СЛЕД Держмитслужби від 02.10.2023 №-0392 зазначено, що за зовнішнім виглядом товар являє собою розколоті металеві вироби у вигляді шматків неправильної форми, структури сколу - крупнозерниста, які вкриті іржею. Визначений якісний/напівкількісний хімічний склад не відповідає сертифікату якості за відсотковим вмістом кремнію. Враховуючи зовнішній вигляд, крихкість, товар не відноситься до чавуну переробного у відповідності Пояснення до товарної позиції 7201 (А) та являє собою відходи та брухт, чавунні. З урахуванням викладеного у відзиві на позовну заяву та додаткових поясненнях, представник відповідача просила відмовити у задоволенні позовних вимог.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, встановив наступне.

З матеріалів справи судом встановлено, що між ФОП ОСОБА_1 та SRL «DROB-METAL» укладено контракт від 17.05.2023 №1705-2023, відповідно до умов якого Продавець - ФОП ОСОБА_1 продає, а Покупець - SRL «DROB-METAL» придбає за даним Контрактом товар у відповідності із специфікаціями, які є невід`ємною частиною даного Контракту.

Відповідно до Специфікації №8 від 21.09.2023 позивачем реалізовано в адресу SRL «DROB-METAL» товар Чавун переробний марки ПЛ2 у формі виливків: Fe 94.7%, Si 0.9%, C 4.2%, S 0.02%, P 0.08%, Mn 0.28%, кількість 22 т., ціна 240 євро/є за 1 МТ.

Позивач зазначає, що експортований товар придбано у постачальника ФОП ОСОБА_2 згідно видаткової накладної від 21.09.2023 №18 та сертифікату якості від 21.09.2023 №584678.

З метою митного оформлення товару в режимі експорт 22.09.2023 подано ЕМД N23UА9U1 в графі 31 ЕМД якої зазначено опис товару «№1 - Чавун переробний марки ПЛ-2 у формі виливків 22 тони, ГОСТ 805-95, фізико-хімічні показники: вміст Sі - 0,9%, вміст Cr відсутнє, вміст С - 4,2%, вміст S - 0,02%, вміст Р - 0,08%, вміст Мn - 0,28%, нелегований, виробник - ФОП ОСОБА_2 , країна виробництва UА, код УКТ ЗЕД товару в графі 33 визначений як .

25.09.2023 митним органом відібрано проби та зразки товару, що підтверджується актом №34.

02.10.2023 Дніпропетровським управлінням експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби складено висновок №-0392 за результатами проведених досліджень зразків.

03.10.2023 Запорізькою митницею прийнято рішення №23UA5-КТ щодо класифікації товарів, відповідно до якої митним органом кваліфіковано товар як: «Відходи та брухт чорних металів. Металеві вироби неправильної форми, крихкі вкриті іржею. Хімічний склад: залізо (основа), кремній (2,4 4,4 мас.%) та домішки марганцю, сірки, фосфору. Не відноситься до переробного чавуну. Хімічний склад не відповідає сертифікату якості. Код товару 720449900».

Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з приписів ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), відповідно до яких у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч.1 ст.318 Митного кодексу України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Частиною 2 ст.318 Митного кодексу України передбачено, що митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього Кодексу та інших законів України.

Частиною 1 статті 257 Митного кодексу України, передбачено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Згідно ч.1 ст.69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Відповідно до ч.2 ст.69 Митного кодексу України, органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Згідно статті 1 Закону України «Про Митний тариф України», митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 №428, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура) (пункт 3 Порядку №428).

З матеріалів справи судом встановлено, що митний орган при прийнятті оскаржуваного рішення дійшов висновку про те, що експортований позивачем не відноситься до переробного чавуну, а є відходами та брухтом чорних металів.

Відповідно до розділу ІІІ Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650 декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу. Посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками. Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

Відповідно до основних правил інтерпретації УКТЗЕД класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

Класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Відповідно до підпункту «а» пункту 1 примітки до Групи 72 Чорні метали, «переробний чавун» - сплав заліза з вуглецем, не придатний для кування, з масовою часткою вуглецю понад 2% та який може містити масову частку одного чи кількох інших елементів у такій пропорції: хрому не більш як 10%; марганцю не більш як 6%; фосфору не більш як 3%; кремнію не більш як 8%; інших елементів у цілому не більш як 10%.

Відповідно до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом Держмитслужби від 14.12.2022 №543, до підпункту «а» - визначення переробного чавуну подано в Примітці 1 (а) до цієї групи. Проте хромисті сталі, що містять за масою більше 2% вуглецю, повинні, відповідно до Примітки 1 (d) до цієї групи, класифікуватися з іншими легованими сталями в підгрупі IV.

Переробний чавун являє собою основний первинний продукт чорної металургії, що виробляється переважно шляхом відновлення і плавлення залізної руди в доменних печах або плавленням відходів і брухту в електропечах чи вагранках. Він є залізовуглецевим сплавом, що містить також інші елементи, такі як кремній, марганець, сірка, фосфор, які попадають у нього з руди, брухту, флюсу чи палива, а іноді, крім того, ще інші елементи, такі як хром і нікель, додані до нього для одержання спеціальних властивостей.

До цієї товарної позиції включається необроблений переробний чавун і переробний чавун, який для зручності і досягнення визначених властивостей був переплавлений, рафінований, дошихтований або легований, за умови, що хімічний склад переробного чавуну залишається в межах, установлених Приміткою 1 (а). Переробний чавун може бути у формі чушок, болванок, кусків, у розламаному чи суцільному стані, або в розплавленому стані, при цьому до цієї товарної позиції не включаються формовані чи оброблені вироби (наприклад, оброблені або необроблені литі вироби чи труби).

Переробний чавун характеризується крихкістю і тим, що не піддається деформуванню; це може бути усунуте до деякої міри шляхом випалювання, яке надає продукту зовні деякі властивості сталі. Такий продукт відомий як «ковкий чавун» (білий чи сірий). На практиці оброблення застосовується переважно до литих виробів, які розглядаються в іншому місці, але будь-який такий матеріал у первинній формі чушок, болванок і т.п. включається до цієї товарної позиції за умови, що вміст вуглецю за масою перевищує 2%.

Легований переробний чавун являє собою чавун, що містить один чи декілька елементів, зазначених у Примітці 1 (а) до підпозицій, у кількостях, встановлених у цій примітці.

Відповідно до коду УКТЗЕД до нього включається Чавун переробний та чавун дзеркальний у чушках, болванках або інших первинних формах: - чавун переробний нелегований з масовою часткою 0,5% або менше фосфору: з масовою часткою марганцю понад 0,1%, але не більш як 0,4%.

В свою чергу, до коду УКТЗЕД до нього включається - Відходи та брухт чорних металів; зливки чорних металів для переплавлення (шихтові зливки): - інші відходи та брухт: - інші.

У висновку Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 02.10.2023 №-0392 зазначено, що «… За результатами рентгенофлуоресцентного аналізу наданої на дослідження проби товару виявлені наступні хімічні елементи залізо (основа), кремній (3,6 мас.%, 4,4 мас.% та 2,4 мас.% відповідно, з урахуванням метрологічних властивостей приладу) та домішки марганцю, сірки, фосфору. Вміст вуглецю не визначався із-за відсутності необхідного обладнання.

Визначений якісний/напівякісний хімічний склад не відповідає сертифікату якості за відсотковим вмістом кремнію.

Враховуючи зовнішній вигляд, крихкість, надані на дослідження проби товару не відноситься до чавуну переробного у відповідності до [1] та являють собою відходи та брухт, чавунні.

Визначити походження товару (чавун, сталь або їх суміш) не видається можливим у зв`язку із неможливістю визначення вмісту вуглецю.

Визначені в результаті дослідження показники суперечать інформації зазначеній у гр.31 МД в частині «Чавун в злитках…»».

Суд не може погодитись з правомірністю прийняття відповідачем спірного рішення на підставі висновку Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 02.10.2023 №-0392, з огляду на наступне.

У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Суд зазначає, що фактично спірне рішення прийнято на підставі висновків Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, які не містять належного обґрунтування щодо неможливості віднесення експортованого товару до чавуну переробного.

Так, експерт у висновку вказав таке: «… Враховуючи зовнішній вигляд, крихкість, надані на дослідження проби товару не відносяться до чавуну переробного у відповідності до [1] та являють собою відходи та брухт, чавунні» (сторінка 5 Висновку).

Натомість, на сторінці 3 Висновку експерт зазначає наступне: «

Відповідно до п.7.6 Висновку надані на дослідження проби товару мають наступний хімічний склад: Si 0,9%, C 4,2%, S 0,02%, P 0,08%, Mn 0,28%.

За зовнішнім виглядом надані на дослідження проби товару являють собою розколоті металеві вироби у вигляді шматків неправильної форми, структура зколу крупнозерниста, які вкриті іржею (див. фото 1-9). Шматки крихкі, вони колються на частини від механічного удару, що не суперечить вимогам [1] для переробного чавуну, який характеризується крихкістю.

Відповідно до [1] переробний чавун може бути у формі чушок, болванок, кусків, у розламаному чи суцільному стані…».

Тобто, спочатку експерт робить висновок про те, що надані проби товару за їх формою, крихкістю, не суперечать вимогам [1] для переробного чавуну, а у подальшому з незрозумілих підстав стверджує про протилежне не наводячи жодних обґрунтованих доводів для таких висновків.

Суд зазначає, що та обставина, що проби за їх хімічним складом не відповідають хімічному складу зазначеному у сертифікаті якості не може бути підставою для твердження, що товар не є переробним чавуном, оскільки визначення того чи є товар переробним чавуном здійснюється за певними правилами та за наявності певних характеристик у товару, а не відповідно до сертифікату якості.

Так, у Законі України «Про Митний тариф України» надано чітке визначення, що «переробний чавун» - сплав заліза з вуглецем, не придатний для кування, з масовою часткою вуглецю понад 2% та який може містити масову частку одного чи кількох інших елементів у такій пропорції: хрому не більш як 10%; марганцю не більш як 6%; фосфору не більш як 3%; кремнію не більш як 8%; інших елементів у цілому не більш як 10%.

Отже, основними характеристиками для віднесення товару до переробного чавуну є те, що товар є сплавом заліза з вуглецем, не придатний для кування, з масовою часткою вуглецю понад 2%.

В свою чергу, відповідно до висновку Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби під час проведення аналізу наданих проб вміст вуглецю не визначався із-за відсутності необхідного обладнання.

Відтак, оскільки експертом не було визначено вміст вуглецю у наданих пробах, то експерт взагалі не мав підстав для висновків чи є надані проби товару переробним чавуном, оскільки обв`язкою умовою для віднесення товару до переробного чавуну є наявність у сплаві вуглецю понад 2%.

В свою чергу, наявність хрому не більш як 10%; марганцю не більш як 6%; фосфору не більш як 3%; кремнію не більш як 8%; інших елементів у цілому не більш як 10%, є лише додатковою умовою для класифікації товару, яка перевіряється за наявності таких елементів у пробах товару.

Експерт у висновку звертав увагу на наявність кремнію у пробах товару (3,6%, 4,4%, 2,4%), проте наявність кремнію у сплаві не є основною рисою, що характеризує переробний чавун. Більш того, за висновками експерта вміст кремнію не перевищував 8%, що надає можливість віднесення товару до переробного чавуну.

За таких обставин, оскільки експертом не було визначено вміст вуглецю у пробах товару, який є обов`язковим елементом для твердження чи є товар переробним чавуном, то відповідно такий висновок є необґрунтованим та не міг бути покладений в основу прийняття рішення щодо класифікації коду товару.

Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідачем не доведено правомірність прийнятих рішень.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість оскаржуваного рішення та наявність підстав для задоволення позовних вимог Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до Запорізької митниці (69041, м.Запоріжжя, вул.Синенка Сергія, 12, ) про скасування рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Запорізької митниці щодо класифікації товарів від 03.10.2023 №23UA5-КТ.

Стягнути на користь Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 2684,00 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Запорізької митниці.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя І.В. Новікова