Справа № 362/76/24
Суддя: Дорошенко В. М.
Дата ухвалення: 2024-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 362/76/24
Провадження № 2-а/362/8/24
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"15" січня 2024 р. м. Васильків

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі головуючої судді Дорошенко В.М., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектору взводу № 1 роти № 2 батальйону № 2 полку патрульної поліції в м. Біла Церква та Білоцерківському районі Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Боньковського Віталія Петровича, Департаменту патрульної поліції про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,

встановив:

08.01.2024 до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшла вказана позовна заява, де позивач просить скасувати постанову про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАБ № 725541 від 31.12.2023 складену інспектором взводу № 1 роти № 2 батальйону № 2 полку патрульної поліції в м. Біла Церква та Білоцерківському районі Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Боньковського Віталія Петровича про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу розміром 340 грн. .

Розглянувши дану позовну заяву, судом суд встановив таке.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, суд дійшов висновку про її невідповідність вимогам статей 160, 161 КАС України з огляду на таке.

Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду.

Отже, належним та компетентним судом у розумінні процесуального закону є суд, який розглядає та вирішує справу за позовною заявою, поданою із дотриманням правил інстанційної, предметної та територіальної підсудності.

Згідно з частиною першою статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до частини другої статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальні права та обов`язки, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.

Положеннями статті 34 Цивільного кодексу України, серед іншого, передбачено, що особа вважається повнолітньою, якщо вона досягнула вісімнадцяти років.

Відповідно до частини першої статті 21 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що в даному випадку належним доказом наявності у позивача адміністративної процесуальної правосуб`єктності є саме паспорт громадянина України.

У зв`язку з цим, позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати копії усіх заповнених сторінок паспорту громадянина України, а також копію його документу про присвоєння реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

Щодо сплати позивачем судового збору.

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте позивачем до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з висновком викладеним у Постанові Верховного суду від 18.03.2020 (справа № 543/775/17) у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 гривень.

Беручи до уваги наведене нормативне регулювання й висновки Великої Палати Верховного Суду, враховуючи, що позивач заявив про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, ставка судового збору за звернення з цим позовом складає 605,60 гривень.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи все вищезазначене, суд прийшов до висновку про залишення позовної заяви без руху, надавши строк десять днів з дня отримання ним ухвали для усунення вказаних недоліків шляхом подання до суду заяви про усунення недоліків, до якої необхідно додати квитанцію про сплату судового збору або докази звільнення від сплати судового збору та копії усіх заповнених сторінок паспорту громадянина України, а також копію його документу про присвоєння реєстраційного номеру облікової картки платника податків

На підставі викладеного, керуючись ч. 7, 8 ст. 18, п. 3 ч. 1 ст. 171, ч. 3 ст. 161, ст. 169 КАС України

постановив:

Матеріали позовної заяви позов ОСОБА_1 до інспектору взводу № 1 роти № 2 батальйону № 2 полку патрульної поліції в м. Біла Церква та Білоцерківському районі Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Боньковського Віталія Петровича, Департаменту патрульної поліції про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали направити на адресу позивача.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається, заперечення на ухвалу суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.М. Дорошенко