Справа № 260/7566/23
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2024-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2024 року м. Ужгород№ 260/7566/23
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Рейті С.І.,

при секретарі судових засідань Гавій Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 04 січня 2024 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено 15 січня 2024 року.

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - відповідач, ВКДКА) про визнання протиправним та скасування рішення ВКДКА № VII-008/2023 від 27.07.2023 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на два місяці ОСОБА_1 .

Обгрунтовуючи підстави звернення до суду із даним позовом, позивач зазначає, що рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №VII-008/2023 від 27.07.2023 року, йому було зупинено право на заняття адвокатською діяльністю строком на 2 місяці.

Зі змісту спірного рішення, ВКДКА не погодилася з мотивами, викладеними в рішенні КДКА Закарпатської області відносно відсутності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та встановила, що адвокат ОСОБА_1 своїми діями вчинив грубе одноразове порушення Правил адвокатської етики, у зв`язку із чим до нього повинно бути застосовано дисциплінарне стягнення (грубість вчиненого дисциплінарного проступку полягає в тому, що адвокат не виходив з переваги інтересів клієнта).

Позивач вважає дане рішення незаконним та необгрунтованим з тих підстав, що жодних прав та законних інтересів клієнта ним не порушено, жодних негативних наслідків для його підзахисного внаслідок прийняття участі у окремих процесуальних діях - не наступило.

При цьому, згідно з частинами першої та другої статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Позивач вказує, що відповідно до частин 1 та 2 статті 34 Закону № 5076-VI в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку, за який може бути може бути притягнуто адвоката до дисциплінарної відповідальності і відсутні підстави притягнення до дисциплінарної відповідальності передбаченої Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Ухвалою судді від 29.08.2023 року відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 03.10.2023 року витребувано у ВКДКА оригінал або належним чином засвідчену копію дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 .

04.10.2023 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, зі змісту якого відповідач вважає, що позовна заява ОСОБА_1 є необгрунтованою, безпідставною та такою, що не підлягає задоволенню, позовних вимог не визнає та заперечує щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову.

По суті позовних вимог зазначає, що 14.11.2022 року на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області (далі - КДКА Закарпатської області) надійшла скарга Нагорного А.С. , у якій наводяться відомості про неналежну поведінку адвоката ОСОБА_1 при виконанні ним 15.09.2022 року доручення Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві по наданню скаржнику правової допомоги при проведенні слідчою окремих процесуальних дій у кримінальному провадженні № 0000016 (вручення повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри і повідомлення про закінчення досудового розслідування).

27.12.2022 року за результатами розгляду матеріалів перевірки вказаних відомостей, рішенням дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області стосовно адвоката ОСОБА_1 порушено дисциплінарну справу.

31.01.2023 року рішенням дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області № б/н від 31.01.2023 року дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 закрито.

27.02.2023 року скаржник, не погоджуючись із прийнятим рішенням КДКА Закарпатської області, звернувся до ВКДКА зі скаргою на зазначене рішення.

ВКДКА встановила, що адвокат ОСОБА_1 своїми діями вчинив грубе одноразове порушення Правил адвокатської етики, у зв`язку із чим до нього повинно бути застосовано дисциплінарне стягнення, а відтак, керуючись ст. 52 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" ВКДКА Рішенням № VIІ-008/2023 від 27.07.2023 року скаргу Нагорного А.С. задовольнила частково; Рішення КДКА Закарпатської області у складі дисциплінарної палати від 31.01.2023 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 - скасувала; ухвалила нове рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на два місяці.

13.10.2023 року до суду надійшли пояснення відповідача щодо витребуваних згідно ухвали суду від 03.10.2023 року доказів, згідно якого, повідомляє, що 29.09.2023 року ВКДКА був надісланий відзив на позовну заяву, до якого долучене відповідне клопотання ВКДКА про витребування зазначених матеріалів дисциплінарної справи у КДКА Закарпатської області, куди вони після прийняття оскаржуваного Рішення ВКДКА були повернуті та де зберігаються на даний час.

Ухвалою суду від 07.11.2023 року витребувано у КДКА Закарпатської області оригінал або належним чином засвідчену копію дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 28.11.2023 року повторно витребувано у КДКА Закарпатської області оригінал або належним чином засвідчену копію дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 , 11.12.2023 року до суду надійшли витребувані докази.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, надаючи оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, судом встановлено наступне.

14.11.2022 року на адресу КДКА Закарпатської області надійшла скарга Нагорного Андрія Сергійовича , у якій наводяться відомості про неналежну поведінку адвоката ОСОБА_1 при виконанні ним 15.09.2022 року доручення Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві по наданню скаржнику правової допомоги при проведенні слідчою окремих процесуальних дій у кримінальному провадженні № 0000016 (вручення повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри і повідомлення про закінчення досудового розслідування).

За даними Єдиного реєстру адвокатів України адвокат ОСОБА_1 здійснює адвокатську діяльність на підставі відповідного свідоцтва № 21/1922, виданого 19.02.2019 року згідно з рішенням Ради адвокатів Закарпатської області від 18.02.2019 року № 87.

27.12.2022 року за результатами розгляду матеріалів перевірки вказаних відомостей, рішенням дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області стосовно адвоката ОСОБА_1 порушено дисциплінарну справу.

31.01.2023 року рішенням дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області № б/н від 31.01.2023 року дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 закрито.

27.02.2023 року Нагорний Андрій Сергійович , не погоджуючись із прийнятим Рішенням КДКА, звернувся до ВКДКА зі скаргою на зазначене рішення.

Рішенням ВКДКА № VII-008/2023 від 27.07.2023 року, адвокату ОСОБА_1 зупинено право на заняття адвокатською діяльністю строком на 2 місяці.

Зі змісту спірного рішення, ВКДКА встановила, що адвокат ОСОБА_1 своїми діями вчинив грубе одноразове порушення Правил адвокатської етики, у зв`язку із чим до нього повинно бути застосовано дисциплінарне стягнення. Грубість вчиненого дисциплінарного проступку полягає в тому, що адвокат не виходив з переваги інтересів клієнта.

Вважаючи спірне рішення протиправним, з огляду на те, що жодних інтересів клієнта адвокатом не порушено, останній звернувся до суду із даним позовом про його скасування.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність від 05.07.2012 року № 5076-VI (далі - Закон №5076-VI) та Правилами адвокатської етики.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 1 Закону №5076-VI, адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Частина перша статті 2 Закону №5076-VI передбачає, що адвокатура України недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з частиною третьою статті 2 цього Закону метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Статтею 33 Закону № 5076-VI передбачено, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Частиною 1 ст. 34 Закону № 5076-VI визначено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Згідно з ч. 2 ст. 34 Закону № 5076-VI дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до статті 35 Закону № 5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною першою статті 36 Закону №5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Відтак, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, що виразився, зокрема, у порушенні правил адвокатської етики, порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до статті 37 Закону №5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Процедуру здійснення дисциплінарного провадження на кожній із вказаних стадій врегульовано статтями 38, 39, 40 та 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Так, відповідно до ч. 1 ст. 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.

Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи (частина друга статті 38 Закону №5076-VI).

Згідно з ч. 3 ст. 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 Закону № 5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Частиною 2 ст. 39 Закону № 5076-VI визначено, що рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду (ч. 3 ст. 39 Закону № 5076-VI).

Отже, з аналізу наведених вище норм Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» слідує висновок, що підставою для застосування відносно адвоката дисциплінарного стягнення є вчинення ним дисциплінарного проступку.

При цьому, питання щодо наявності чи відсутності у діянні адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовуються саме під час дисциплінарного провадження, за результатом якого приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності і застосування дисциплінарного стягнення (попередження; зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України) або ж рішення про закриття дисциплінарної справи.

Відтак, сам факт порушення відносно адвоката дисциплінарної справи не констатує факту вчинення ним дисциплінарного проступку, а здійснюється за наявності ознак такого проступку, які і потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або ж спростування під час розгляду справи.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами адміністративної справи, 14.11.2022 року на адресу КДКА Закарпатської області надійшла скарга Нагорного А.С. , у якій наводяться відомості про неналежну поведінку адвоката ОСОБА_1 при виконанні ним 15.09.2022 року доручення Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві по наданню скаржнику правової допомоги при проведенні слідчою окремих процесуальних дій у кримінальному провадженні № 0000016 (вручення повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри і повідомлення про закінчення досудового розслідування).

Доводи, викладені у скарзі Нагорного А.С. до КДКА регіону, були наступними: 15.09.2022 року старша слідча в ОВС СУ ГУНІІ в Київській області майор поліції Стеценко К.В. намагалася вручити Нагорному А.С. повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри. Для проведення цієї процесуальної дії слідча залучила захисника з Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві - адвоката ОСОБА_1 Нагорний А.С. вважає, що названий адвокат діяв всупереч його інтересам та допустив порушення прав скаржника. Нагорний А.С. є підозрюваним у кримінальному провадженні № 0000016. Захист інтересів підозрюваного у цьому провадженні здійснює адвокат Пльотка П.Ю. на підставі відповідного договору про надання правової допомоги. Нагорний А.С. заявляє, що 14.09.2022 року у нього було діагностовано короновірусну інфекцію, у зв`язку з чим він та його захисник повідомили слідчу про неможливість прийняття участі у слідчих (процесуальних) діях. Не дивлячись на це, 15.09.2022 року слідча в присутності понятих та адвоката ОСОБА_1. намагалася вручити Нагорному А.С. зміну раніше повідомленої підозри та інші процесуальні документи. Нагорний А.С. наголошує, що ні він, ні його захисник не були повідомлені завчасно про виклик у встановленому законом порядку (ст.ст. 135, 136 КПК України) - за три дні, коли вони мали прибути на такий виклик. Повідомлення про виклик слідча надіслала адвокату Пльотці П.Ю. , засобом телефонного зв`язку о 19 год. 08 хв. 14.09.2022 pоку, а лист СГ ГУНП в Київській області за №16/24/58-2022 від 14.09.2022 року був відправлений на адресу захисника лише 15.09.2022 року і надійшов на відповідне поштове відділення 16.09.2022 року. Після прибуття до квартири Нагорного А.С. за місцем його проживання слідчої, оперативних працівників, понятих та захисника ОСОБА_1 , Нагорний А.С. повідомив всіх про неможливість прийняття участі у окремих процесуальних діях через своє захворювання. Разом з тим, Нагорний А.С повідомив, що він має захисника за договором, тому участь ОСОБА_1 у процесуальних діях є незаконною. Незаконність участі ОСОБА_1 у процесуальних діях останньому підтвердив також адвокат Пльотка П.Ю. у телефонному режимі, якому Нагорний А.С. зателефонував після прибуття слідчої. Незважаючи на викладене, адвокат ОСОБА_1. не припинив участі у процесуальній дії, а намагався переконати Нагорного А.С. у законності своєї поведінки та підписав документи, які були складені за результатом проведення такої процесуальної дії (пам`ятку про процесуальні права та обов`язки підозрюваного Нагорного А.С. , яку останній відмовився отримувати).

Так, Нагорний А.С. зазначив про те, що поведінка адвоката ОСОБА_1 є неналежною та просив надати їй відповідну оцінку на предмет її відповідності вимогам Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики. До своєї скарги Нагорний А.С. додав копії відповідних документів, що підтверджують вищевказані обставини.

Адвокат ОСОБА_1 надавав дисциплінарній палаті письмові пояснення від 08.12.2022 року, у яких підтвердив свою участь 15.09.2022 року під час намагання слідчої вручити Нагорному А.С. повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та про закінчення досудового розслідування. Разом з тим, вказував, що на його запитання, чи повідомлений захисник за договором - адвокат Пльотка П.Ю. про проведення процесуальних дій, слідча відповіла, що даний адвокат повідомлений, проте не виходить на зв`язок. У подальшому, він намагався зв`язатися з адвокатом Пльоткою П.Ю. для узгодження позицій та дій, однак останній не відповідав на телефонні дзвінки. По прибуттю до квартири Нагорного А.С. останній повідомив всіх присутніх про наявність у нього захисника за договором, у зв`язку з чим зателефонував начебто йому та передав йому слухавку (адвокату ОСОБА_1 ). Після цього адвокат Пльотка П.Ю. одразу почав йому погрожувати, на що він зазначив, що для прийняття відмови від захисника, призначеного центром з надання безоплатної вторинної правової допомоги необхідна особиста участь захисника за договором, а «не людина в слухавці». Відтак, він вважає свої дії правомірними, а тому не вбачає підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Разом із тим, у засіданні дисциплінарної палати адвокат ОСОБА_1 надав аналогічні пояснення, визнавши при цьому факт не вчинення ним всіх необхідних дій, передбачених законодавством про надання безоплатної правової допомоги, однак, виправдовував це тим, що доручення на участь в процесуальних діях було видане йому незадовго до початку цих дій, а тому він був обмежений у часі.

Дисциплінарна палата КДКА Закарпатської області встановила та визнала, що адвокат ОСОБА_1 не вчинив всіх необхідних дій, передбачених підпунктом 4 пункту 4 Стандартів якості надання безоплатної вторинної правової допомоги у кримінальному процесі, та статтею 23 Правил адвокатської етики, а тому його подальша участь у проведенні вказаних процесуальних дій суперечила як законним інтересам підозрюваного Нагорного А.С. , так і позиції його захисту, що зумовлювало обов`язок адвоката ОСОБА_1 у відповідності до вимог ст. 41 Правил відмовитися від здійснення захисту Нагорного А.С. за дорученням центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги. Однак, всупереч наведеним нормам, дисциплінарна палата вважала, що поведінка адвоката ОСОБА_1 в силу своєї малозначності не може утворювати складу дисциплінарного проступку, внаслідок чого закрила справу.

ВКДКА не погодилася з мотивами, викладеними в рішенні КДКА Закарпатської області відносно відсутності підстав для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності з тих підстав, що за наявності обставин несвоєчасності повідомлення захисника за договором (як це передбачено ст. 153 КГІК України - не пізніше ніж за три дні до дня, коли особа зобов`язана прибути за викликом), а відтак - за відсутності підстав для залучення для участі в окремій процесуальній дії захисника в порядку ст. 49 КПК України, адвокат ОСОБА_1 , відповідно до ст. 23 Правил адвокатської етики, повинен був не лише невідкладно після отримання доручення вжити всіх можливих заходів щодо з`ясування, який саме адвокат (адвокати) представляє інтереси клієнта у цій справі, негайно зв`язатися з цим адвокатом (адвокатами), а і з`ясувати причини його відсутності, особливості позиції надання професійної правничої допомоги адвокатом у цій справі, позицію клієнта та адвоката за договором. Після встановлення таких обставин згідно зі ст. 41 Правил адвокатської етики адвокат зобов`язаний був відмовитися від здійснення захисту та дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, оскільки прийняття такого доручення або залучення його для проведення вказаних процесуальних дій через вищевказані причини могло потягнути порушення прав і законних інтересів цієї особи чи зашкодити її позиції захисту.

Таким чином, ВКДКА дійшла висновку про те, що адвокат ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок у вигляді порушення абз. 3 ст. 7, ст. 8, ст. 23, ст. 41 Правил адвокатської етики, статті 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та встановила, що адвокат ОСОБА_1 своїми діями вчинив грубе одноразове порушення Правил адвокатської етики, у зв`язку із чим до нього повинно бути застосовано дисциплінарне стягнення.

Керуючись ст. 52 Закону, ВКДКА рішенням № VIJ-008/2023 від 27.07.2023 скаргу Нагорного А.С. задовольнила частково, скасувала Рішення КДКА Закарпатської області у складі дисциплінарної палати від 31.01.2023 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 та ухвалила нове рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на два місяці.

В контексті наведеного суд зазначає, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Згідно з частинами 1, 2, 4, 5, 6, 7 Закону № 5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури. Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна і підзвітна з`їзду адвокатів України та Раді адвокатів України.

До складу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури входять тридцять членів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п`яти років: по одному представнику від кожного регіону, які обираються конференцією адвокатів регіону, голова і два заступники голови, які обираються шляхом голосування з`їздом адвокатів України. Секретар Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обирається членами комісії шляхом голосування зі складу членів Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є повноважною за умови обрання не менше двох третин її складу.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури: 1) розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 2) узагальнює дисциплінарну практику кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 3) виконує інші функції відповідно до цього Закону.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право:

1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін;

2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;

3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення;

4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Засідання ВКДКА вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини від загальної кількості членів комісії. Рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймаються шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів комісії. Рішення ВКДКА може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

Відповідно до Преамбули Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборчим З`їздом адвокатів України 09.06.2017 року, ці правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом № 5076-VI та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.

Статтею 70 Правил адвокатської етики визначені загальні засади застосування дисциплінарної відповідальності за порушення цих Правил.

Цією нормою визначено, що при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики дисциплінарні органи адвокатури мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному стягненню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності відносно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості.

Рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120 затверджено Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність (далі - Положення №120).

Статтею 7 Положення №120 встановлено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

Відповідно до статті 31 Положення №120 за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках.

Статтею 32 Положення №120 передбачено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Статтями 43 - 46 Положення визначено, що Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення осіб, яким відомі будь-які відомості, що мають значення для дисциплінарної справи.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції. Такі учасники засідання повинні за два дні до початку засідання повідомити КДКА регіону про бажання взяти участь у засіданні дистанційно в режимі відеоконференції, та направити на адресу електронної пошти КДКА регіону документи, що підтверджують особу учасника, та, у разі наявності, особу представника, а також документи, що підтверджують повноваження такого представника, передбачені пунктом 6 статті 14 даного Положення. Такі документи повинні бути підписані за допомогою електронного цифрового підпису.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката, який не з`явився для участі в засіданні, оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин, за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання, не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи по суті. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати, розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Статтею 47 Положення установлено, що розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката проводиться гласно і відкрито. Засідання дисциплінарної палати КДКА регіону може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання дисциплінарної палати КДКА регіону приймається Головою дисциплінарної палати КДКА регіону, а у разі його відсутності - Заступником голови дисциплінарної палати КДКА регіону.

Згідно з статтями 49-51 Положення, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про: 1) притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення; або 2) закриття дисциплінарної справи.

За вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України; 4) для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Статтями 52 - 54, 60 Положення визначено, що до адвоката застосовується дисциплінарне стягнення у вигляді попередження, якщо можливість застосування іншого стягнення за вчинений ним дисциплінарний проступок не передбачена законом.

Накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку; 2) порушення адвокатом вимог щодо несумісності; 3) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики.

Накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) порушення присяги адвоката України; 2) розголошення адвокатом відомостей, що становлять адвокатську таємницю, використання їх у своїх інтересах або в інтересах третіх осіб; 3) заподіяння протиправними діями адвоката, пов`язаними із здійсненням ним адвокатської діяльності, значної шкоди клієнту, якщо така шкода встановлена судовим рішенням, що набрало законної сили; 4) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.

Винесене дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури рішення у дисциплінарній справі за результатами розгляду заяви (скарги) може бути оскаржене до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття лише адвокатом, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, або особою, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, чи їхніми представниками. Оскарження такого рішення не зупиняє його дії.

Відповідно до статей 61, 61-1 Положення, ВКДКА протягом десяти днів з дня отримання скарги на рішення у дисциплінарній справі, витребує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи з дотриманням вимог, визначених статями 37, 38 цього Положення. Засідання ВКДКА може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання ВКДКА приймається Головою ВКДКА.

У свою чергу, статтею 38 Положення установлено, що скарги на рішення дії чи бездіяльність дисциплінарної палати КДКА розглядаються ВКДКА відповідно до положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», цього Положення, Регламенту ВКДКА, інших актів ВКДКА та актів РАУ. Під час прийняття рішення ВКДКА ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу ВКДКА, який приймає таке рішення, та працівників Секретаріату ВКДКА. Члени ВКДКА та працівники Секретаріату ВКДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого у цій статті Положення, становить необхідність захисту Головою та членами ВКДКА, працівниками Секретаріату ВКДКА своїх прав та інтересів. Копія рішення ВКДКА надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом 7 - 10 робочих днів з дня прийняття рішення. З об`єктивних, обґрунтованих підстав зазначені строки можуть бути продовжені.

Рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 року № 78 затверджено Регламент Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - Регламент).

Пунктами 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 Регламенту установлено, що правові засади діяльності ВКДКА, мета, завдання та порядок її діяльності визначаються Конституцією України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішеннями з`їзду адвокатів України, Статутом Національної асоціації адвокатів України, Правилами адвокатської етики, рішеннями Ради адвокатів України, Положенням про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, цим Регламентом та іншими правовими актами України, що регулюють адвокатську діяльність.

Регламент визначає порядок роботи ВКДКА, її засідань та прийняття рішень з питань, що належать до її повноважень.

Для виконання завдань ВКДКА та у порядку, визначеному цим Регламентом, ВКДКА розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Рішення ВКДКА приймаються колегіально, у порядку, визначеному цим Регламентом. Рішення приймаються членами ВКДКА, присутніми на засіданні комісії.

Згідно із пунктами 2.9, 2.14 Регламенту, ВКДКА є повноважною за умови обрання не менше двох третин її складу. Засідання ВКДКА вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини від загальної кількості членів комісії.

Пунктами 3.1 - 3.7 Регламенту установлено, що формою роботи ВКДКА є засідання. Голова ВКДКА скликає засідання, визначає місце, день та час його проведення, порядок розгляду питань порядку денного, а також доповідачів. ВКДКА скликається у разі необхідності вирішення питань, віднесених до її компетенції, але, як правило, не рідше одного разу на місяць.

Про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання ВКДКА, члени ВКДКА та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, не пізніше як за десять днів до дня його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв`язку або кур`єром, або електронною поштою та/або розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.

Головуючим на засіданні комісії є Голова ВКДКА або, у разі його відсутності, один із його заступників. У разі відсутності Голови ВКДКА та його заступників, головуючий обирається більшістю присутніх на засіданні членів ВКДКА. Головуючий вживає заходів до належного розгляду включених до порядку денного питань та до забезпечення встановленого законодавством і цим Регламентом порядку їх вирішення.

Члени ВКДКА беруть участь у засіданні комісії безпосередньо. Не допускається голосування за дорученням або передача голосу іншому члену комісії. У разі проведення дистанційного засідання ВКДКА, всі члени ВКДКА приймають участь у засіданні дистанційно - в режимі відеоконференції.

Особи, питання стосовно яких внесено до порядку денного засідання ВКДКА, мають право на ознайомлення із відповідними матеріалами.

Учасники засідання мають право бути присутніми на засіданнях ВКДКА; надавати пояснення та відомості, необхідні для прийняття рішення із питання, що розглядається. Учасники засідання за скаргами на рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції.

Згідно із пунктом 3.15 Регламенту, відсутність учасника засідання не перешкоджає розгляду питання, включеного до порядку денного ВКДКА, за виключенням висновку комісії щодо необхідної особистої участі учасників та/або отримання додаткових пояснень в інший спосіб.

За змістом пункту 3.16 Регламенту, засідання ВКДКА проводяться гласно і відкрито, із загальним обговоренням питань порядку денного. Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури здійснюється у відповідності з правовими основами діяльності адвокатури України та рішеннями органів адвокатського самоврядування, а також згідно з вимогами положень Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини. Засідання ВКДКА може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання ВКДКА приймається Головою ВКДКА.

Пунктами 3.20, 3.21, 3.22 Регламенту передбачено, що головуючий на засіданні відкриває засідання ВКДКА, повідомляє про кількість присутніх членів комісії, а також про осіб, які з`явилися на засідання. Встановивши правомочність засідання, ВКДКА відкритим голосуванням обирає секретаря засідання та затверджує порядок денний. Перед розглядом питання на засіданні головуючий роз`яснює запрошеній особі її права.

Згідно із пунктами 3.28, 3.31, 3.32 Регламенту, дослідження матеріалів починається з доповіді члена ВКДКА. Доповідач викладає підстави прийняття матеріалів до розгляду, досліджені обставини і відповідає на запитання членів комісії. Особи, які оскаржують рішення КДКА, та інші запрошені можуть надавати пояснення, підтверджувати їх відповідними документами та іншими фактичними даними, які безпосередньо стосуються справи. До них можуть бути поставлені запитання. Член ВКДКА, якому доручено перевірити, вивчити та доповісти на засіданні питання, що включене до порядку денного, готує письмову довідку та/або проект рішення комісії. Письмова довідка/проект рішення комісії є документами, які містять інформацію, що відноситься до таємниці «нарадчої кімнати». Письмова довідка/проект рішення комісії не є матеріалами перевірки або матеріалами дисциплінарної чи кваліфікаційної справи, не приєднуються до них та не зберігаються у ВКДКА. Член ВКДКА, якому доручено перевірити, вивчити та доповісти на засіданні питання, що включене до порядку денного, має право звернутися з відповідним запитом до КДКА регіону щодо отримання документів, інформації та інших відомостей, необхідних для проведення такої перевірки.

Крім того, пунктом 3.37 Регламенту передбачено, що скарга на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури реєструється у ВКДКА та у розумний строк передається члену ВКДКА, із урахуванням пропорційності навантаження на членів комісії, для вивчення, перевірки і підготовки матеріалів до засідання ВКДКА. Член ВКДКА, якому доручено проведення перевірки відомостей, викладених у зверненні або скарзі, у разі, якщо такі відомості містяться у судовому рішенні, перевіряє наявність відповідного рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

За правилами пунктів 3.40 - 3.46, 3.48 Регламенту ВКДКА забезпечує розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної (кваліфікаційної) справи, шляхом доручення скарги і матеріалів дисциплінарної справи члену ВКДКА та включення їх до переліку питань порядку денного наступного засідання ВКДКА. У разі необхідності, ВКДКА має право об`єднати в одне провадження скарги, подані в межах одного дисциплінарного провадження, в тому числі скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, про що зазначається в протоколі засідання ВКДКА.

Розгляд скарги починається доповіддю члена ВКДКА, якому доручено її попереднє вивчення та перевірка. Члени ВКДКА мають право ставити питання доповідачу.

Після доповіді члена ВКДКА заслуховуються інші учасники засідання, вивчаються матеріали справи та додатково надані документи. У разі необхідності, ВКДКА може створити комісію для додаткової перевірки обставин справи і перенести слухання скарги на інше засідання.

За наслідками розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ВКДКА має право:

- залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін;

- змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;

- скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення;

- направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Рішення ВКДКА приймається відкритим голосуванням. Рішення ВКДКА приймається таємним голосуванням за пропозицією не менш ніж семи членів ВКДКА. Рішення ВКДКА приймаються за наслідками загального обговорення. Рішення про задоволення скарги вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість членів ВКДКА від загальної кількості її членів. У разі відсутності за наслідками голосування встановленої законодавством більшості голосів, скарга вважається відхиленою, про що зазначається у рішенні ВКДКА про залишення скарги без задоволення, а рішення без змін.

У рішенні ВКДКА повинно бути зазначено: назву комісії, її склад, місце, дату проведення засідання, зміст питання, що розглядалося, обґрунтування підстав та мотивів прийнятого рішення, результати розгляду, порядок і строки його оскарження, вказівка про порядок видачі рішення.

Рішення, постанови ВКДКА викладаються письмово з наведенням мотивів їх прийняття і підписуються головуючим на засіданні ВКДКА та секретарем засідання ВКДКА.

У контексті викладеного Суд зазначає, що Верховний Суд уже викладав висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів та щодо притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності.

У постановах Верховного Суду від 25.06.2018 року у справі 810/1972/17, від 24.06.2020 року у справі № 813/2639/18, від 14.12.2020 року у справі № 821/1030/17, від 10.06.2021 року у справі № 826/15590/15, від 23.12.2021 року у справі № 826/13972/18, від 30.09.2021 року у справі № 440/1376/19 та від 26.01.2023 року у справі № 420/5597/19 було сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

При цьому, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.

Водночас суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям, а саме, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Таким чином, правову оцінку рішенню Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.

У цих постановах також сформульовано й такий правовий висновок: «…Критерії «грубого» порушення Правил адвокатської етики не визначені на нормативно-правовому рівні, а тому визначення «грубості» дисциплінарного правопорушення, а також обрання суворості дисциплінарного стягнення, належить до дискреційних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури. Суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства. Отже, в межах розгляду цієї справи суд може надати правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.».

Згідно з частиною 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. Частиною 5 статті 242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Інтерпретуючи ці правові висновки до обставин цієї справи та ураховуючи положення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики, суд висновує, що критерії «грубого» або «систематичного» порушення Правил адвокатської етики, як і ступеню порушення аж до «підриву авторитету адвокатури України» не визначені на нормативно-правовому рівні, тому відповідна оцінка, а також обрання суворості дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Суд не вправі замість дисциплінарного органу переоцінювати встановлені таким органом обставини вчинення адвокатом певних дій та їх визначення як дисциплінарного проступку, а також переоцінювати вибір дисциплінарним органом виду дисциплінарного стягнення.

Натомість суд повинен установити обставини та надати оцінку дотриманню відповідачем відповідної процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Ураховуючи викладене та з огляду на межі оскарження суд в даному випадку перевіряє виключно дотримання відповідачем процедури дисциплінарного провадження у ВКДКА.

Із наявних у справі доказів судом не встановлено порушення відповідачем процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Окрім того, позов у цій справі не мотивований порушенням встановленого Законом № 5076-VI чи Положенням порядку розгляду скарги на дисциплінарний проступок адвоката.

Відтак, доводи позивача, якими він обґрунтує свої позовні вимоги, не знайшли свого підтвердження впродовж розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами, оскільки, згідно з ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача як орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідачем доведено, що при прийнятті оскарженого рішення він діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Необхідно зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов висновку, що рішення ВКДКА № VII-008/2023 від 27.07.2023 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на два місяці ОСОБА_1 - відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, зокрема, щодо його обґрунтованості, пропорційності та прийняття на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а також неупереджено, відтак, в задоволенні позову ОСОБА_1 про визнання його протиправним та скасування - слід відмовити.

Згідно до ст. 139 КАС України та в зв`язку з відсутністю судових витрат відповідача, судові витрати у справі не стягуються та за рахунок бюджету не компенсуються.

Керуючись ст. ст. 72, 77, 241 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ) до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (м. Київ, вул. Борисоглібська, буд. 3, 5-й поверх код 26080214) про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

2. Рішення набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 255 КАС України, та може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення, а в разі проголошення в судовому засіданні вступної та резолютивної частини рішення - протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

СуддяС.І. Рейті