Справа № 560/503/24
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2024-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/503/24
УХВАЛА

16 січня 2024 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Гнап Д.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Управління архітектури та містобудування Хмельницької міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до Управління архітектури та містобудування Хмельницької міської ради, в якому просить:

- визнати протиправними дії Управління архітектури та містобудування Хмельницької міської ради щодо відмови в упорядкуванні нумерації об`єктів нерухомого майна у зв`язку із дублюванням адрес існуючих об`єктів;

- зобов`язати Управління архітектури та містобудування Хмельницької міської ради упорядкувати нумерацію об`єктів нерухомого майна у зв`язку із дублюванням адрес існуючих об`єктів, шляхом зміни поштової адреси житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 22,7 кв.м, житловою площею 10,9 кв.м., що розташований за адресою АДРЕСА_1 на земельній ділянці з кадастровим номером :26:001:0183 на відмінну від адреси: АДРЕСА_1 .

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на наступне.

Частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року - 3028 гривень.

Позивачка надала до суду квитанцію про сплату судового збору №42 від 27.02.2023 на суму 1073,60 грн.

Відповідно до відомостей КП "ДСС" квитанція №42 від 27.02.2023 на суму 1073,60 грн вже була використана позивачкою під час звернення до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовною заявою у справі № 560/3468/23, яку повернуто позивачці.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, зокрема у разі повернення заяви.

Отже, оскільки судовий збір у розмірі 1073,60 грн за квитанцією №42 від 27.02.2023 вже зараховано до Державного бюджету в іншій судовій справі та може бути повернуто за клопотанням позивачки, підстав для зарахування судового збору за цією квитанцією у цій справі немає.

Позивачка заявляє вимогу немайного характеру, а тому їй необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

Відповідно до п. 11 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві позивачка вказує, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, із сайту "Судова влада України" суддею встановлено, що в провадженні Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області у складі судді Продана Б.Г. перебуває справа №686/604/24 за позовом ОСОБА_1 до Управління архітектури та містобудування Хмельницької міської ради.

Таким чином, позивачці необхідно надати інформацію стосовно того, з якими позовними вимогами вона звернулася до відповідача у справі №686/604/24.

За змістом частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно приписів частини першої статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Згідно вимог статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28.03.2018 у справі № 809/1087/17 та від 22.11.2018 у справі №815/91/18.

Оскільки початок шестимісячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Позивачка оскаржує дії Управління архітектури та містобудування Хмельницької міської ради щодо відмови в упорядкуванні нумерації об`єктів нерухомого майна у зв`язку із дублюванням адрес існуючих об`єктів.

Суддя зазначає, що відмова в упорядкуванні нумерації об`єктів нерухомого майна у зв`язку із дублюванням адрес існуючих об`єктів викладена у листі відповідача від 26.12.2022 №Ч/2528-01-22.

Тобто, ОСОБА_1 було відомо про відмову в упорядкуванні нумерації об`єктів нерухомого майна у зв`язку із дублюванням адрес існуючих об`єктів, ще з 26.12.2022.

До суду з даним позовом позивачка звернулася 02.01.2024.

Позивачка заяви про поновлення строку звернення до суду не подала. Доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачкою суду не наведено.

Відповідно до частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Перелічені недоліки повинні бути усунені позивачем протягом десяти днів з моменту отримання копії вказаної ухвали шляхом подання:

- доказів сплати 1211,20 грн судового збору за платіжними реквізитами Хмельницького окружного адміністративного суду;

- інформації стосовно того, з якими позовними вимогами позивачка звернулася до відповідача у справі №686/604/24;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для його поновлення та надання доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуюча суддяД.Д. Гнап