Справа № 394/902/23
Суддя: Червоненко Д. В.
Дата ухвалення: 2024-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 394/902/23
Провадження № 2-а/386/4/24
УХВАЛА

Іменем України

16 січня 2024 року

Голованівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді - Червоненка Д.В.,

за участю: секретаря судового засідання Штанько Л.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Голованівськ адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

встановив :

23.10.2023 року представник позивача - адвокат Мельник О.О., звернулася до Новоархангельського районного суду Кіровоградської області з адміністративним позовом в інтересах ОСОБА_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху серії ЕАТ№ 792251 від 13.10.2023 року.

Ухвалою Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 24.10.2023 року зазначену цивільну справу направлено для розгляду за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Голованівського районного суду Кіровоградської області.

Ухвалою Голованівського районного суду Кіровоградської області 21.12.2023 року у справі відкрито провадження та призначено судове засідання на 02.01.2024 року.

Позивач та її представник в судові засідання, призначенні на 02.01.2024 року та 16.01.2024 року не з`явилися, хоча про час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про що у справі наявні відповідні докази, а саме довідки про доставку електронного листа ОСОБА_2 в електронний кабінет.

При цьому, частиною 5 статті 124 КАС України встановлено, що якщо фізична особа, яка бере участь у справі, діє через представника і суд не вважає її особисту участь обов`язковою, він може направити повістку лише представнику.

Вказане свідчить, що стороні позивача було відомо про дати та час судового розгляду. При цьому, в клопотанні від 09.01.2024 року представник позивача просила судове засідання відкласти у зв`язку із зайнятістю в іншій справі. Заяв про розгляд справи у відсутність позивача та її представника не надходило.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС. Так, частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини другої статті 44 КАС учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Згідно із частиною першою статті 45 КАС учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною другою статті 131 КАС встановлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

У розумінні КАС позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. Процесуальними обов`язками позивача також є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Слід також враховувати правову позицію Європейського суду з прав людини, зокрема у справі "Пономарьов проти України", згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Суд відхиляє клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, адже повторна неявка в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки, не перешкоджає розгляду справи (п. 2 ч. 3 ст. 205 КАС України), а позивач не позбавлена можливості безпосередньо взяти участь у справі або залучити до участі у справі іншого представника.

Вирішуючи питання щодо можливості розгляду справи по суті за відсутності позивача та її представника, а також щодо наслідків їх повторної неявки в судове засідання, суд дійшов висновку, що їх відсутність перешкоджає розгляду справи.

Зважаючи на неприбуття позивача та її представника в судове засідання повторно, неповідомлення позивача про причини неприбуття до суду, неподання заяви про розгляд справи за їх відсутності та неможливість розгляду справи у зв`язку з неявкою, приходжу до висновку про наявність передбачених частиною п`ятою статті 205, пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України умов, за яких позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Наведене вище цілком узгоджується з висновком ВП ВС у Постанові від 12.01.2023 року по справі № 9901/278/21 (Провадження № 11-126заі22).

Керуючись ч. 5 ст. 205, п. 4 ч. 1 ст.240 КАС України, суд,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє його можливості звернутися до суду із такими ж вимогами повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Д. В. Червоненко