Справа № 160/19122/23
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2024-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 січня 2024 року Справа №160/19122/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Турової О.М.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження в порядку письмового провадження у місті Дніпрі питання про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі №160/19122/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки), -

ВСТАНОВИВ:

31.07.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить:

- визнати протиправною та скасувати нарахування боргу (недоїмки) зі сплати з єдиного соціального внеску за вимогою від 05.11.2019 року №2988-58-У, якою ОСОБА_1 визначено податкове зобов`язання зі сплати єдиного соціального внеску на суму 26539,26грн.;

- визнати протиправною та скасувати нарахування боргу (недоїмки) зі сплати з єдиного соціального внеску за вимогою від 15.02.2021 року 05.11.2019 року №2988-58-У, якою ОСОБА_1 визначено податкове зобов`язання зі сплати єдиного соціального внеску на суму 11249,48грн.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.08.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/19122/23 за цією позовною заявою, призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) з 07.09.2023 року та встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії такої ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.

При цьому в ухвалі суду від 07.08.2023р. зазначено, що одночасно з поданням позовної заяви позивачем було надано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом, в якій останній просив суд визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом та поновити строк на звернення до суду, разом з тим, з матеріалів позовної заяви було встановлено, що позивач зі змістом оскаржуваних вимог про сплату боргу №Ф-2988-58-У від 05.11.2019 року на суму 26539,26грн. та №Ф-2988-58-У від 15.02.2021 року на суму 11249,28грн. ознайомився та отримав їх лише 25.07.2023 року при ознайомлені з матеріалами виконавчих проваджень, що підтверджується відповідними актами держаного виконавця від 25.07.2023 року, відтак, оскільки передбачений ст.122 КАС України строк звернення до суду з позовом про оскарження вимог про сплату боргу відраховується саме з дня отримання позивачем таких вимог, суд, враховуючи, що позивач звернувся до суду з цим позовом 31.07.2023 року, що підтверджується відбитком штампу вхідної кореспонденції суду, дійшов висновку, що встановлений ст.122 КАС України строк звернення до суду ОСОБА_1 фактично пропущено не було, тому і підстави для його поновлення відсутні.

28.09.2023 року до суду надійшов відзив Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на позовну заяву ОСОБА_1 .

Разом з відзивом відповідачем надано копію рекомендованого поштового повідомлення про вручення поштового відправлення, згідно з яким вимога про сплату боргу (недоїмки) №Ф-2988-58-У від 05.11.2019 року на суму 26539,26грн. була вручена особисто ОСОБА_1 02.12.2019р.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.10.2023 року вирішено перейти до розгляду адміністративної справи №160/19122/23, за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу, за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 01.11.2023 року об 11:30 год.

Крім того, вищевказаною ухвалою суду витребувано у Головного управління ДПС у Дніпропетровській області детальний розрахунок суми боргу (недоїмки), визначеної у вимозі про сплату боргу (недоїмки) від 05.11.2019 року №2988-58-У та у вимозі про сплату боргу (недоїмки) від 15.02.2021 року №2988-58-У, із зазначенням за який період та на якій підставі нарахована така заборгованість і в якій сумі.

18.10.2023 року до суду від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на виконання вимог ухвали суду від 06.10.2023 року надійшли додаткові докази справі.

26.10.2023 року до суду від представника позивача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.10.2023 року клопотання представника ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду в адміністративній справі №160/19122/23 задоволено, а розгляд справи №160/19122/23 вирішено провести в режимі відеоконференції, надавши представнику позивача можливість участі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

У підготовчому судовому засіданні 01.11.2023 року усною ухвалою суду, постановленою без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання у представників відповідача повторно витребувано детальні розрахунки заборгованості з єдиного соціального внеску, вказані у спірних вимогах, із зазначенням періодів, за які така заборгованість нарахована, а також пояснення щодо дати отримання позивачем вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 05.11.2019р. №Ф-2988-58-У, зважаючи на долучене до відзиву рекомендоване поштове повідомлення про вручення поштового відправлення, у зв`язку із чим у підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 05.12.2023 року о 15:00год.

04.12.2023 року до суду від представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на виконання вимог усної ухвали суду від 01.11.2023 року надано відповідні пояснення та докази у справі. У додаткових поясненнях відповідачем, зокрема, наголошено, що вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-2988-58-У від 05.11.2019 року отримано особисто позивачем 02.12.2019р., про що свідчить відповідне рекомендоване поштове повідомлення про вручення поштового відправлення, яким ця вимога надсилалася позивачеві.

У підготовчому судовому засіданні 05.12.2023 року усною ухвалою суду, постановленою без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, представника позивача зобов`язано надати пояснення щодо дотримання строку звернення до суду з позовними вимогами щодо оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 05.11.2019р. №Ф-2988-58-У, а у представника відповідача витребувано додаткові докази та пояснення щодо того, що долучене до відзиву рекомендоване поштове повідомлення про вручення поштового відправлення стосується саме вручення позивачеві вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 05.11.2019р. №Ф-2988-58-У.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.12.2023р. продовжено строк підготовчого провадження в адміністративній справі №160/19122/23 до 09 січня 2024 року та призначено наступне підготовче судове засідання у справі на 09 січня 2024 року о 15:00год.

09.01.2024р. до суду від відповідача надійшли додаткові письмові пояснення у справі, в яких зазначалося, що, з урахуванням приписів ст.58 ПК України вимога про сплату боргу (недоїмки) від 05.11.2019р. №Ф-2988-58-У вважається врученою позивачеві у день, зазначений у рекомендованому поштовому повідомленні про вручення рекомендованого поштового відправлення, яким ця вимога надсилалася на адресу ОСОБА_1 , при цьому податковим законодавством не передбачено направлення податкової вимоги рекомендованим листом саме з описом вкладення (поштового відправлення), про що також вказано у постанові Верховного Суду від 14.08.2018р. у справі №815/7006/14.

Також 09.01.2024р. до суду надійшло клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи.

Разом з тим, станом на 09.01.2024р. представником позивача не виконано вимоги суду та не надано жодних пояснень щодо дотримання строку звернення до суду з позовними вимогами щодо оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 05.11.2019р. №Ф-2988-58-У.

Водночас, з огляду на надані відповідачем докази та пояснення щодо вручення позивачеві вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 05.11.2019р. №Ф-2988-58-У, постало питання щодо наявності підстав для залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у цій справі у зв`язку із виявленням судом факту пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду з позовними вимогами щодо визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 05.11.2019р. №Ф-2988-58-У після відкриття провадження в адміністративній справі №160/19122/23.

Відповідно до ч.1, абз.1 ч.2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, згідно з ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464-VI), як зазначено в його преамбулі, є нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.

Згідно з абзацами четвертим - шостим частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку (абзаци восьмий, дев`ятий частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI).

За змістом преамбули Закону №2464-VI цей Закон може, зокрема, встановлювати особливості адміністративної процедури досудового врегулювання спорів, але не може визначати порядок судового оскарження з порушенням гарантій платника єдиного внеску.

Закон №2464-VI не передбачає застосування обмежувального (присічного) строку в 10 днів для оскарження до суду вимоги про сплату недоїмки з єдиного соціального внеску.

Платник єдиного соціального внеску для захисту своїх прав і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС, а не статтею 25 Закону №2464-VI.

Такий висновок щодо строку звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску зроблено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, від 25.02.2021 у справі №580/3469/19, а також у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 05 березня 2021 року у справі №640/9172/20 (адміністративне провадження №К/9901/2723/21).

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При цьому, абзацами 1 та 3 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI встановлено, що податковий орган у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, надсилає в паперовій та/або електронній формі платникам єдиного внеску вимогу про сплату недоїмки з єдиного внеску. Вимога про сплату недоїмки з єдиного внеску, винесена з метою стягнення недоїмки з єдиного внеску у разі його несплати платником у визначені цим Законом строки, надсилається податковим органом платнику в паперовій та/або електронній формі у порядку, визначеному статтею 42 Податкового кодексу України.

Згідно з п.42.1 ст. 42 ПК України податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті.

За приписами п.42.2 ст.42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Відповідно до п.42.5 ст.42 ПК України у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику). У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

З аналізу наведених норм законодавства слідує, що вимога про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску у розумінні приписів п.42.2 ст.42 ПК України вважається належним чином врученою, зокрема, якщо вона надіслана за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або у разі якщо вона особисто вручена платнику податків (його представнику).

Крім цього, відповідно до пункту 99 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою КМУ від 05.03.2009 року №270, рекомендовані поштові відправлення (крім рекомендованих листів з позначкою "Судова повістка"), рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним.

Як слідує з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копія якого наявна в матеріалах справи, вимога про сплату боргу (недоїмки) №Ф-2988-58-У від 05.11.2019 року на суму 26539,26грн. надіслана ГУ ДПС у Дніпропетровській області за адресою позивача: АДРЕСА_1 , яка є адресою реєстрації та постійного проживання позивача, про що останнім самостійно зазначається у власній позовній заяві, і отримана адресатом ОСОБА_1 особисто 02.12.2019 року, про що свідчить його підпис.

Отже, у розумінні вищенаведених приписів частини 4 статті 25 Закону №2464-VI та ст.42 ПК України вимога про сплату боргу (недоїмки) №Ф-2988-58-У від 05.11.2019 року на суму 26539,26грн. вважається належним чином врученою позивачеві саме 02.12.2019р., що спростовує наведені позивачем у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом, поданій одночасно з позовною заявою, доводи про необхідність відліку строку звернення до суду з приводу оскарження вищеозначеної вимоги не з цієї дати, а з 25.07.2023 року - з дати ознайомлення позивача з матеріалами виконавчого провадження з примусового виконання цієї вимоги.

Таким чином, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-2988-58-У від 05.11.2019 року на суму 26539,26грн., встановлений ст.122 КАС України, має обчислюватися саме з 02.12.2019р., у зв`язку із чим відповідна позовна заява мала бути подана до суду до 02.06.2020р., включно.

Натомість, з цим позовом ОСОБА_1 звернувся до суду лише 31.07.2023р., що підтверджується штампом реєстрації вхідної кореспонденції суду.

Відтак, ОСОБА_1 значно пропущено (понад три роки) встановлений ст.122 КАС України шестимісячний строк звернення до суду і доводи позивача про дотримання ним цього строку є безпідставними та необґрунтованими, тому викладений в ухвалі суду від 07.08.2023р. про відкриття провадження у справі висновок суду про звернення позивачем до суду з цим позовом у встановлений законом строк був передчасним.

При цьому, ч.6 ст.161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У даному випадку, за встановлених судом обставин, позивачем разом із позовною заявою не було надано належної зави про поновлення строку звернення до суду з цим позовом із зазначенням у ній відповідних поважних причин пропуску цього строку, а також не надано доказів на підтвердження їх наявності. Вказані позивачем у поданій заяві про поновлення строку звернення до суду обставини є безпідставними та не підтверджуються матеріалами справи та наявними в них доказами, наданими відповідачем після відкриття провадження у справі.

При вирішенні питання щодо дотримання строків звернення до суду, суд також звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс на інші проти Великобританії , справа Девеер проти Бельгії).

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі Перез де Рада Каванілес проти Іспанії від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25.01.2000 року, пункт 33).

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (Постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

Згідно з ч.3, ч.4 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

При цьому, з урахуванням положень ст. ст. 122, 123 КАС України, обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений на позивача.

Відповідно до частини 13 статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно з ч.14 ст.171 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Частиною 15 статті 171 КАС України встановлено, що у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Зважаючи на те, що у даному випадку судом після відкриття провадження у справі №160/19122/23 встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 05.11.2019 року №2988-58-У на суму 26539,26грн. подана без додержання вимог, встановлених ст.161 КАС України, а саме: позивачем пропущено строк звернення до суду з цим позовом і не надано до позовної заяви належної заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням в ній поважних причин пропуску цього строку і доказів поважності причин його пропуску, суд, керуючись приписами ч.13 ст.171 КАС України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 171, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки) залишити без руху.

Встановити позивачеві строк п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності цих причин.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до ч.ч.14, 15 ст.171 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М. Турова