Справа № 240/18057/23
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2024-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 січня 2024 року м. Житомир справа № 240/18057/23

категорія 112030500

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черняхович І.Е., перевіривши дотримання вимог законодавства при подачі позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області та до Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

встановив:

22 червня 2023 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області (далі - відповідач 1) та до Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир (далі - відповідач 2), в якому просив:

1) прийняти його позовну заяву до розгляду виключно за правилами загального позовного провадження, вимоги п. 2, 4 ч. 4 ст. 12, ст. 257 КАС України, з викликом очільників відповідачів;

2) визнати дії (бездіяльність) Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області по неналежному нарахуванні (індексації, осучасненні, перерахунку) пенсії по о/р 171122/0629 / відмові в наданні належної, повної, всебічної, обгрунтованої інформації / - такими, що суперечать вимогам ст.ст.1, 3, 8-9, 19, 21, 22, 40, 46, 48, 58, 68, 124 Конституції України, ст.ст. 4, 12, 28 Конвенції про права осіб з інвалідністю;

3) визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області по зменшенню його реальної соціальної виплати (пенсії) по о/р171122/0629 в 5-7 разів, такими, що порушили його право: отримати гарантований соціальний захист, заборона його зменшення, погіршення, звуження: тому відсутні кошти на достатні: їжу, одяг, житло, соціальний розвиток, становлять реальну загрозу життю позивача, є порушенням вимог КУ, КІ;

4) зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області до початку розгляду справи по суті, надати йому і суду протоколи нарахування, перерахунку, індексації, осучаснення його соціальної виплати, розрахунки коефіцієнтів стажу, заробітної плати (доходу), виконати вимоги ст. 1, 3, 8, 9, 19, 22, 40, 48, 58, 68 Конституції України, ст.4, 12, 28 Конвенції про права осіб з інвалідністю (див. дод. 1 -клопотання про витребування доказів);

5) зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області провести доцільний (найвигідніший йому) перерахунок соціальної виплати - пенсії (вид, розмір, належне осучаснення, з врахуванням реального доходу 1999-2003 років), що має відповідати ст. 28 Конвенції про права інвалідів, ст. 1, 3, 8-9, 19, 22, 46, 48, 58, 68 Конституції України, ст. 1 ЗУ «Про прожитковий мінімум»;

6) Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області до початку розгляду справи по суті має надати йому і суду: повну копію персональної електронної картки, обов`язковий розрахунок коефіцієнта з/п (доходу) за період з 01.07.2000 по о/р 171122/0629 ОСОБА_1 , та матеріали його пенсійної справи, всі розрахунки та відповіді на звернення, без цього розгляд позову - фікція. Врахувати весь заявлений його трудовий стаж, врахувати при нарахуванні соціальної виплати реальний дохід за період 01.01.99 по 31.03.05, відповідно довідки ДФС ГУ ДФС в Житомирській області Житомирської ОДПІ від 30.09.2019 року р/н 987/14/06-30-51-64-03;

7) стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області нанесену матеріальну шкоду в розмірі 720000 гривень;

8) стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області нанесену моральну шкоду в розмірі 15000000 гривень;

9) визнати дії (бездіяльність) Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир, відмова в наданні субсидії, відмова провести нагляд за дотриманням законності нарахування, перерахунку, осучаснення, індексації пенсійної (соціальної) виплати, невиконанням основних завдань, що порушили його право, передбачене ст. 3, 8, 22, 48, 58, 68 КУ і ст.28 КІ;

10) зобов`язати Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир надати суду (до розгляду справи) детальне, повне, законне роз`яснення, визнаної ним належної суми субсидії з 01.11.2022, чому вважає законною суму соціальної виплати 2500 грн, з врахуванням не надання субсидії, причини невиконання нагляду за нарахуванням і виплатою пенсії позивачу, роз`яснення не врахування рішень Окружного адміністративного суду м. Київ, Постанов Київського апеляційного адміністративного суду 2015/ 2018 років, стосовно прожиткового мінімуму (кошика споживчого), див. додаток до позовної заяви від 22.06.2023.

11) стягнути з Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир матеріальну шкоду в розмірі 28397,85 гривень та моральну шкоду 36000,00 гривень.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.06.2023, головуючого суддею для розгляду адміністративної справи №240/18057/23 за позовом ОСОБА_1 було визначено суддю Семенюка М.М.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду Семенюка М.М. від 27.06.2023 позовну заяву ОСОБА_1 повернено позивачу на підставі п. 6 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України у зв`язку із порушенням ним правил об`єднання позовних вимог.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою позивач оскаржив її в апеляційному порядку. Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 18.09.2023 скасовано ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 27.06.2023 у справі №240/18057/23 та направлено справу суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду Семенюка М.М. від 03.11.2023 у справі №240/18057/23 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 13.11.2023 задоволено заяву судді Семенюка М.М. про самовідвід.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.11.2023, головуючого суддею для розгляду адміністративної справи №240/18057/23 визначено суддю Попову О.Г.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду Попової О.Г. від 16.11.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

24.11.2023 ОСОБА_1 подав до суду заяву про відвід судді Попової О.Г. від розгляду адміністративної справи №240/18057/23.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 28.11.2023 позивачу відмовлено у задоволенні заяви про відвід судді Попової О.Г.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 29.11.2023 задоволено заяву судді Попової О.Г. про самовідвід.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.11.2023, головуючого суддею для розгляду адміністративної справи №240/18057/23 визначено суддю Гуріна Д.М.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду Гуріна Д.М. від 05.12.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

06.12.2023 ОСОБА_1 подав до суду заяву про відвід судді Гуріна Д.М. від розгляду адміністративної справи №240/18057/23.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 08.12.2023 позивачу відмовлено у задоволенні заяви про відвід судді Гуріна Д.М.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 13.12.2023 задоволено заяву судді Гуріна Д.М. про самовідвід.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.12.2023, головуючого суддею для розгляду адміністративної справи №240/18057/23 визначено суддю Шимоновича Р.М.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду Шимоновича Р.М. від 19.12.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

21.12.2023 ОСОБА_1 подав до суду заяву про відвід судді Шимоновича Р.М. від розгляду адміністративної справи №240/18057/23.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 22.12.2023 позивачу відмовлено у задоволенні заяви про відвід судді Шимоновича Р.М.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 25.12.2023 задоволено заяву судді Шимоновича Р.М. про самовідвід.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.12.2023, головуючого суддею для розгляду адміністративної справи №240/18057/23 визначено суддю Нагірняка М.Ф.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду Нагірняка М.Ф. від 29.12.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

02.01.2024 ОСОБА_1 подав до суду заяву про відвід судді Нагірняка М.Ф. від розгляду адміністративної справи №240/18057/23.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 04.01.2024 позивачу відмовлено у задоволенні заяви про відвід судді Нагірняка М.Ф.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 04.01.2024 задоволено заяву судді Нагірняка М.Ф. про самовідвід.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.01.2024, головуючого суддею для розгляду адміністративної справи №240/18057/23 визначено суддю Черняхович І.Е.

08 січня 2024 року ОСОБА_2 до суду була подана уточнена позовна заява (вх.№1222/24), в якій він просить:

1) прийняти уточнення від 08.01.2024 до позовної заяви від 22.06.2023 для її розгляду виключно за правилами загального провадження з викликом відповідачів, вимоги ч. 2, 4 ст. 12, п. 2, 4 ч. 4 ст. 257 КАС України, ст. 12-13 Конвенції про права інвалідів, ст. 8-9 КУ.

2) визнати дії відповідачів 1, 2 з 22.12.2022 - такими, що порушили вимоги ст.1, 3, 6-9, 21-24, 40-41, 46, 48, 58, 68, 124 Конституцїї України; ст.4, 5, 12, 28 Конвенції про права осіб з інвалідністю, порушили право позивача, принизили честь і гідність, створили загрозу його життю;

3) визнати протиправними дії відповідачів 1, 2 в період з 22.12.2022 по 22.06.2023 по відмові в наданні обґрунтованої, повної інформації стосовно дотримання вимог КУ і КІ, Конвенції про права людини і основоположні свободи. Протоколу 1 до неї, розмір соцвиплат;

4) зобов`язати відповідача 1 (Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області) провести законне найвигідніше нарахування соціальної виплати - згідно Закону №1058, ст. 48 КУ, ст. 28 КІ, що не може бути менше реальної пенсійної виплати 2013 (кошти достатні на їжу, одяг, житло, соціальний розвиток - їх поліпшення);

5) зобов`язати Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир провести нагляд за законністю, повнотою, своєчасністю нарахування соціальних виплат позивачу і надання (компенсації) субсидії і надати результат суду;

6) позовну заяву ОСОБА_1 від 22.06.2023 залишити в силі - в межах вимог Закону, в т.ч. ч. 2-4 ст. 122 КАС України перестати маніпулювати дотриманням строків позову, він 6 місяців.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Оскільки, в пункті 6 уточненої позовної заяви від 08 січня 2024 року (вх.№1222/24) позивач просить залишити в силі його позовну заяву від 22.06.2023, суд перевіряє дотримання ним вимог, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу, як в первісному позові від 22.06.2023 так і в уточненій позовній заяві від 08.01.2024 (вх.№1222/24).

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Суд звертає увагу, що адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Вирішуючи спір суд повинен встановити, що у зв`язку з прийнятим рішенням, вчиненням дії чи допущенням бездіяльності суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи інтереси особи у сфері публічно-правових відносин. При цьому, обставини дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач. Розгляду та задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових

Частиною 2 статті 9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.Зміст та обсяг порушеного права та виклад ення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Згідно з пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

За загальним правилом, під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем, із визначених у частині 1 статті 5 КАС України, способи захисту своїх порушених прав, свобод чи інтересів. Позовні вимоги повинні формулюватися позивачем максимально чітко і зрозуміло. Однак, заявлені ОСОБА_2 в пунктах 2, 3 первинного позову від 22.06.2023 та в пунктах 2, 3 уточненої позовної заяви від 08.01.2024 (вх.№1222/24) вимоги, вищезазначеним критеріям чіткості та зрозумілості не відповідають, адже з їх змісту неможливо встановити що є предметом спірних правовідносин, які саме протиправні, на його переконання, дії/бездіяльність відповідачів порушують його права (в чому вони полягають) та оскаржуються ним в поданому позові. Зазначені у вказаних пунктах позовні вимоги сформульовані позивачем абстрактно.

Суд відмічає, що предмет судового розгляду (зміст позовних вимог), який досліджується судом, має бути чітким та зрозумілим. При цьому, обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача.

У даному випадку, заявлені позовні вимоги сформовано позивачем не у відповідності до вимог частини 1 статті 5 КАС України. Зокрема, зі змісту вказаних в пункті 2 уточненої позовної заяви від 08.01.2024 (вх.№1222/24) вимог неможливо встановити, які протиправні дії відповідачів (в чому такі дії проявились) оскаржуються позивачем, як такі що суперечать вимогам ст.1, 3, 6-9, 21-24, 40-41, 46, 48, 58, 68, 124 Конституцїї України, ст.4, 5, 12, 28 Конвенції про права осіб з інвалідністю, порушують права позивача, прижують його честь і гідність, створюють загрозу його життю.

У пункті 3 прохальної частини уточненої позовної заяви від 08.01.2024 (вх.№1222/24) позивач просить визнати протиправними дії відповідачів 1, 2 в період з 22.12.2022 по 22.06.2023 по відмові в наданні обґрунтованої, повної інформації стосовно дотримання вимог КУ і КІ, Конвенції про права людини і основоположні свободи. Протоколу 1 до неї, розмір соцвиплат. Разом з тим, позивач не конкретизує, на які саме його звернення відповідачі відмовили йому в наданні обгрунтованої та повної відповіді та не зазначає листів відповідачі (їх дат та номерів), якими такі відмови були оформлені.

Крім того, пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відтак, з огляду на положення пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві позивач повинен був зазначити зміст заявлених ним позовних вимог щодо кожного з відповідачів, окремо вимоги до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області та окремо вимоги до Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир. Однак, позовні вимоги, зазначені в пунктах 2 та 3 уточненої позовної заяви від 08.01.2024 (вх.№1222/24), вимог фактично заявлені одночасно до двох відповідачів без конкретизації вимог окремо щодо кожного відповідача.

В пункті 5 прохальної частини уточненої позовної заяви від 08.01.2024 (вх.№1222/24) позивач просить зобов`язати Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир провести нагляд за законністю, повнотою, своєчасністю нарахування йому соціальних виплат і надання (компенсації) субсидії, однак, при цьому не заявляє ані в первісній позовній заяві від 22.06.2023, ані в уточненій від 08.01.2024 (вх.№1222/24) жодних позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності чи відмови Управління соціального захисту населення Богунського району м. Житомир у проведенні такого контролю.

Разом з тим, в пункті 9 первісної первісної позовній заяві від 22.06.2023 позивач просить визнати протиправною відмову Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир провести нагляд за дотриманням законності щодо нарахування, перерахунку, осучаснення та індексації його пенсійної виплати (а не субсидії), однак не заявляє при цьому вимоги про зобов`язання Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир провести такий нагляд.

Крім того, в пункті 9 первісної первісної позовній заяві від 22.06.2023 позивач просить визнати протиправними дії/відмову Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир в наданні йому субсидії, однак не вказує за який саме період, а також не заявляє при цьому вимоги про зобов`язання Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир надати йому субсидію.

Вищезазначене свідчить про недотримання ним норм частини 1 статті 5 КАС України при формулюванні позовних вимог.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно чітко сформулювати, що є предметом спірних правовідносин, а також чітко і зрозуміло сформулювати заявлені ним позовні вимоги окремо щодо кожного відповідача.

Крім того, з позовної заяви вбачається, що в одному позові ОСОБА_1 позивач об`єднує вимоги до двох різних відповідачів: до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області пенсії та до Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КАС України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Разом з тим, жодного обгрунтування, яким чином заявлені до до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області пенсії та до Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир позовні вимоги пов`язані між собою позовна заява не містить.

Також суд зауважує, що в пунктах 4, 6 та 10 прохальної частини первісного позову від 22.06.2023 ОСОБА_1 фактично просить витребувати у відповідачів докази. Однак, положеннями ч. 5 ст. 161 КАС України визначено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Таким чином, прохальна частина позовної заяви не може містити вимоги про витребування доказів, адже відповідно до частини 1 статті 160 КАС України в позовній заяві позивач викладає лише свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Водночас в порушення вимог частини 5 статті 161 КАС позивач в пунктах 4, 6 та 10 прохальної частини первісного позову від 22.06.2023 просить витребувати у відповідачів докази.

З приводу витребування доказів суд роз`яснює позивачу, що відповідно до статті 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Більш того, частиною 4 статті 161 КАС України на позивача покладено обов`язок додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Натомість, у разі неможливості самостійно надати необхідні докази, позивач може звернутися до суду за вирішенням питання про витребування доказів.

Відтак, у разі необхідності вирішення питання витребування доказів, позивачу необхідно оформити та подати до суду окреме належним чином обгрунтоване клопотання відповідно до вимог ст. 80, 166-167 КАС України, а не зазначати вимогу про витребування доказів в прохальній частині позовної заяви. Більш того, таке право було реалізовано позивачем, шляхом подання одночасно з позовною заявою відповідного клопотання (вх.№22.06.2023 №43219/23).

З огляду на зазначене, позивачу необхідно прибрати з прохальної частини позовної заяви пункти 4, 6 та 10, оскільки вони не є позовними вимогами, а які фактично є клопотанням про витребування доказів.

Згідно п. 3 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Так, суд зазначає, що заявляючи вимоги про відшкодування відповідачами моральної та матеріальної шкоди позивачем, у порушення вимог пунктів 3 та 5 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України не наведено обґрунтований розрахунку сум заявленої ним шкоди, яку позивач просить стягнути із відповідачів, та не надано доказів на підтвердження їх розміру.

З урахуванням викладеного, з метою усунення вказаного недоліку позовної заяви позивачу необхідно надати суду обґрунтований розрахунок суми заявленої до відшкодування шкоди, а також надати докази на підтвердження її розміру.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання позивачем вимог КАС України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та встановити йому строк для усунення недоліків шляхом надання до суду:

1) позовної заяви в новій редакції (в 3-х екземплярах: для суду та для відповідачів) із:

- уточненням в ній заявлених позовних вимог, шляхом: приведення їх у відповідність до частині 1 статті 5 КАС України; зазначення змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів; чіткого і зрозумілого зазначення якими саме діями/бездіяльністю кожного з відповідачів порушено права позивача, та які саме;

- зазначенням в ній, обгрунтування, яким чином заявлені в одному позові до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області пенсії та до Управління соціального захисту населення Богунського району м.Житомир позовні вимоги пов`язані між собою;

- зазначенням в ній обґрунтованого розрахунку сум заявленої до відшкодування матеріальної та моральної шкоди, а також наданням доказів на підтвердження їх розміру;

- виключення з прохальної частини вимог про витребування доказів та долучення до позову оформленого відповідно до вимог ст.80, 166-167 КАС України клопотання про витребування доказів (у випадку необхідності такого витребування);

2) долучених до позовної заяви додатків (в 3-х екземплярах: для суду та для відповідачів), засвідчених відповідно до ч. 5 ст. 94 КАС України, оскільки разом з ухвалою від 27.06.2023 про повернення позовної заяви вони були повернуті позивачу.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя І.Е.Черняхович