Справа № 500/7702/23
Суддя: Дерех Надія Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/7702/23

15 січня 2024 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючої судді Дерех Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника відповідача про залишення без руху позовної заяви Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції про стягнення майнової шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Тернопільського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції , в якій просить стягнути з ОСОБА_1 на користь Департаменту патрульної поліції завдану ним шкоду в сумі 83837,07 грн.

Ухвалою суду від 04.12.2013 позовну заяву залишено без руху, та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, у такий спосіб: 1) сплатити судовий збір у розмірі 2684,00 грн. та подати докази такої сплати; 2) визначитись з процесуальним статусом третьої особи (чи заявляє самостійні вимоги на предмет спору чи ні, та на чиїй стороні позивач просить її залучити: позивача чи відповідача); 3) подати до суду докази надіслання позовної заяви та доданих до неї документів третій особі - Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції.

У встановлений судом строк позивач усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Ухвалою суду від 21.12.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Представник відповідача 09.01.2024 подав до суду письмове клопотання, в якому просить постановити ухвалу про залишення адміністративного позову Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції про стягнення майнової шкоди, без руху, зобов`язавши позивача усунути наведені в даному клопотанні недоліки позовної заяви. Вказав, що з аналізу отриманої відповідачем ОСОБА_1 копії позовної заяви від 24.11.2023 за вих. №9192/01/33-2023 вбачається, що така подана без дотримання вимог до позовної заяви, визначених п.2) ч. 5, ч. 6 ст. 160 КАС України, а саме у такій не зазначено: відомі номери засобів зв`язку (стосується особи позивача - Департаменту патрульної поліції, третьої особи - управління патрульної поліції в Тернопільській області ДПП), адреса електронної пошти (стосується особи позивача - Департаменту патрульної поліції), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (стосується всіх учасників справи - особи позивача, відповідача, третьої особи), також не вказано відомостей про наявність електронного кабінету представника позивача - Кондрат Л.Р., яка підписувала та подавала позовну заяву. Також, вважає, що у позивача право на звернення з адміністративним позовом до суду виникло після визнання судовим рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 27.01.2021 ОСОБА_1 винним у вчиненні порушення п.п.2.3 б), 10.4 ПДР України, яким його притягнено до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП, та набранням таким судовим рішенням 08.02.2021 законної сили, однак позивач звернувся до суду з адміністративним позовом за правилами адміністративного судочинства 24.11.2023 (через понад 2 роки та 9 місяців). Просить врахувати, що ще з 05.12.2018 року Великою Палатою Верховного Суду у справі №818/1688/16 (провадження №110892апп18) були сформовані правові висновки про те, що спори щодо відшкодування завданих державі збитків під час проходження публічної служби розглядаються в порядку адміністративного судочинства. Також, на думку представника відповідача, посилання позивача в адміністративному позові на те, що до спірних правовідносин застосовуються спеціальні строки звернення до адміністративного суду та спеціальні строки їх обчислення, відсилаючись до Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» від 03.10.1991 року №160-ІХ, трактовані невірно, оскільки наведеним Законом встановлено строк, протягом якого винна особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності, а не строк, протягом якого особа може звернутися до суду з позовом про стягнення матеріальної шкоди, що є різними поняттями та регулюється різними нормами матеріального та процесуального права відповідно.

У відповідності до частини тринадцятої ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до частини другої статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Пунктом 2 частини 5 статті 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Слід зауважити, що 18.10.2023 набув чинності Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX, яким внесено зміни до КАС України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Частиною шостою ст. 18 КАС України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Суд враховує, що позовну заяву (у паперовій формі) від імені позивача подано представником, однак при цьому у позовній заяві не зазначено інформації про відомі номери засобів зв`язку, електронної пошти, не вказано відомостей про наявність електронного кабінету в частині, що стосується позивача - Департаменту патрульної поліції, представника позивача - Кондрат Л.Р. як особи, що підписувала та подавала позовну заяву, а також третьої особи - Управління патрульної поліції в Тернопільській області.

Крім цього, відповідно до ч. 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частинами першою - другою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Абзац 2 частини 2 статті 122 КАС України встановлює, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Порівняльний аналіз термінів дізнався та повинен дізнатися, що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Поряд з цим, згідно ст. 4 Закону України, «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» від 03.10.2019 року № 160-ІХ (далі - Закон № 160-ІХ), особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди.

Згідно ст. 12 Закону № 160-IX у разі звільнення особи, притягнутої до матеріальної відповідальності, зі служби або у разі, якщо рішення про притягнення до матеріальної відповідальності особи не прийнято до її звільнення зі служби, відшкодування завданої шкоди здійснюється в судовому порядку в разі відмови особи від її добровільного відшкодування або в іншому встановленому законом порядку.

Тобто, на думку суду, зазначеними вище положеннями встановлено строк, протягом якого винна особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності, а не строк, протягом якого особа може звернутися до суду про стягнення матеріальної шкоди, що є різними поняттями та регулюється різними нормами матеріального та процесуального права відповідно.

Відтак, суд вважає, що до спірних правовідносин має бути застосований тримісячний строк звернення до суду з позовом, передбачений частиною другою статті 122 КАС України, оскільки у цьому спорі з позовом до суду звернувся саме суб`єкт владних повноважень.

Аналогічні висновки щодо застосування 3-місячного строку звернення до суду у справах щодо стягнення майнової шкоди викладені у постановах Верховного Суду від 26 січня 2021 року у справі №620/1720/20, від 28 січня 2021 року у справі №140/6315/20 та від 24 червня 2021 року у справі №420/4099/20.

З матеріалів адміністративного позову встановлено, що предметом спору є стягнення з відповідача матеріальної шкоди, завданої Управлінню патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції на суму 83837,07 грн.

Як зазначає позивач у позовній заяві, відповідач є працівником Управління патрульної поліції в Тернопільській області, протиправні дії якого під час виконання службових обов`язків 10.01.2021 призвели до дорожньо-транспортної пригоди, в результаті якої службовий автомобіль "TOYOTA PRIUS", д.н.з. НОМЕР_1 отримав механічні пошкодження. Позивач вказує, що зазначені обставини встановлені висновком експертного дослідження майна №ЕД-19/120-21/1358-АВ від 07.04.2021, проведеного Тернопільським Науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України.

За результатами розгляду справи №607/540/21 Постановою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 27.01.2021 ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що право на звернення з адміністративним позовом до суду виникло після визнання судовим рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 27.01.2021 року ОСОБА_1 винним у вчиненні порушення передбаченого ст.124 КУпАП, та набранням таким судовим рішенням 08.02.2021 законної сили.

Проте, з даним адміністративним позовом позивач звернувся до суду 24.11.2023, що підтверджується відтиском поштового штемпеля.

Разом з тим, позивачем до позовної заяви не додано клопотання про поновлення строку звернення до суду з цим позовом із зазначенням об`єктивних причин неможливості звернення до суду в межах тримісячного строку, визначеного КАС України.

Згідно частин третьої, четвертої ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу п`ятиденного строку для усунення недоліків шляхом надання до суду обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення з позовом.

Усуваючи недоліки позовної заяви, позивачу необхідно надати до суду:

1) подати до суду уточнену позовну заяву, в якій зазначити відомі номери засобів зв`язку, електронної пошти, відомості про наявність електронного кабінету в частині, що стосується позивача - Департаменту патрульної поліції, представника позивача - Кондрат Л.Р. як особи, що підписувала та подавала позовну заяву, а також третьої особи - Управління патрульної поліції в Тернопільській області.

2) подати до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду з цим позовом із зазначенням об`єктивних причин неможливості звернення до суду в межах тримісячного строку, визначеного КАС України та поданням відповідних доказів на підтвердження таких обставин.

З урахуванням зазначеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 256, 293 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача від 09.01.2024 задовольнити.

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 15.01.2024

Головуюча суддя Дерех Н.В.