Справа № 160/26598/23
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Неклеса О.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» (далі- позивач, ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ») з позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - відповідач, ГУ ДПС у Дніпропетровській області), в якій позивач просить:
- стягнути з відповідача на користь позивача понесені судові витрати.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2023 року відкрито провадження в адміністративній справі. Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
22.12.2023 року відповідачем шляхом електронного зв`язку та 23.12.2023 року через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву, в якому останній просив у задоволенні позову відмовити та зазначив, що Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області було проведено документальну позапланову перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» з питань дотримання вимог валютного законодавства при виконанні умов зовнішньоекономічних контрактів від 19.03.2020 №KTZ/20-03-432, від 04.04.2022 №0404.22 за період з 19.03.2020 по 21.04.2023. До перевірки ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» не надано документального підтвердження невиконання умов зовнішньоекономічного контракту через дію форс- мажорних обставин. Згідно ч. 4 ст.13 Закону від 21.06.2018 №2473-VIII за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку. Згідно п.4 розділу І Постанови НБУ від 02.01.2019 №7 перевищення граничних строків розрахунків дозволяється на підставі висновку. Висновок - висновок центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, виданий на продовження граничних строків розрахунків, установлених Національним банком. Висновок Міністерства Економіки України ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» не надавався. Враховуючи вищевикладене, перевіркою встановлено порушення ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту та валютні операції» від 21.06.2018 року №2473-VIII, при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту, за що на підставі з ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту та валютні операції» від 21.06.2018 року №2473-VIII (із змінами та доповненнями) нараховується пеня за порушення термінів розрахунків в сфері ЗЕД.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
За результатом проведеної перевірки ГУ ДПС у Дніпропетровській області складено акт від 08.05.2023 року №1799/04-36-07-09/42942657, у відповідності до висновків якого встановлено порушення з боку позивача ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту та валютні операції» від 21.06.2018 року №2473-VIII, при виконанні умов зовнішньоекономічних контрактів від 19.03.2020 №KTZ/20-03-432, від 04.04.2022 №0404.22 за період з 19.03.2020 року по 21.04.2023 року, в частині несвоєчасного надходження товару на адресу ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ», за що на підставі з ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту та валютні операції» від 21.06.2018 року №2473-VIII (із змінами та доповненнями) нараховується пеня за порушення термінів розрахунків в сфері ЗЕД.
За результатом проведеної перевірки ГУ ДПС у Дніпропетровській області складено акт від 07.06.2023 року №2129/04-36-07-09/42942657, у відповідності до висновків якого встановлено порушення з боку позивача ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту та валютні операції» від 21.06.2018 року №2473-VIII, при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 21.02.2022 №EX-UA/0002/22 за період з 21.02.2022 року по 26.05.2023 року, в частині несвоєчасного надходження товару на адресу ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ», за що на підставі з ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту та валютні операції» від 21.06.2018 року №2473-VIII (із змінами та доповненнями) нараховується пеня за порушення термінів розрахунків в сфері ЗЕД.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Підпунктом 78.1.1 п.78.1 ст.78 Податкового кодексу України встановлено, що документальна позапланова перевірка здійснюється у разі, якщо отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.
Відповідно до абз.11 п.52-1 підрозділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, станом на дату проведення перевірок та складання актів перевірок, протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.
Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16 січня 2020 року №466-IX, в редакції від 01.01.2021, підпункт 14.1.162 Податкового кодексу України викладено в такій редакції: «14.1.162. пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи».
Відповідно до пп.54.3.3 п.54.3 ст.54 Податкового кодексу України, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо: згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.
Отже, Податковим кодексом України визначено, що пеня за порушення строків розрахунків в іноземній валюті є різновидом грошового зобов`язання платника податків та застосовується контролюючим (податковим) органом в порядку, який передбачений для прийняття податкових повідомлень рішень, а Закон України «Про валюту і валютні операції», зокрема ст.13, містить лише встановлення такого виду відповідальності, як пеня за порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що пеня за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті відповідно до вимог Податкового кодексу України з 01 січня 2021 року є одним із різновидів пені у розумінні приписів підпункту 14.1.162 пункту 14.1. ст.14 Податкового кодексу України та, відповідно, нарахування пені у період з 01.01.2021 року суперечить положенням абз.11 п.52-1 підрозділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ, відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначені Законом України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 року №2473-VIII.
Частиною 1 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» (станом на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Згідно з ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Пунктом 21 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 року №5 (станом на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
У свою чергу, пунктом 14-2 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами та доповненнями) визначено, що граничні строки за операціями з експорту та імпорту товарів становить 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.
Положеннями ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» визначено, що порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Згідно з п.6 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Судом встановлено, що 19 березня 2020 року між Акціонерним товариством «Кентауський трансформаторний завод» м. Кентау, Республіки Казахстан (Продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» (Покупець) укладено зовнішньоекономічний Договір поставки №KTZ/20-03-432.
Відповідно до п.1.1 договору поставки №KTZ/20-03-432 від 19.03.2020 року, Продавець зобов`язується протягом строку дії цього Договору виготовити та передати у власність Покупця, а Покупець прийняти та оплатити електротехнічну продукцію (далі за текстом «Товар»).
Згідно п.1.2, найменування, кількість, розгорнута номенклатура (асортимент), ціна Товару, порядок розрахунків, відправник вантажу, вантажоодержувач, а також умови, терміни, місце поставки, зазначаються у відповідній Специфікації на кожну партію Товару, що є невід`ємною частиною цього Договору (далі за текстом «Специфікація» або «Специфікації»).
Пунктом 3.1 визначено, що Товар поставляється на умовах Інкотермс-2020. Строк та інші умови поставки Товару визначається Специфікацією.
Відповідно до п.4.1, ціна Договору складає 56 000,00 доларів США.
Згідно п.4.3, оплата здійснюється Покупцем на умовах зазначених у Специфікації.
Пунктом 7.3 узгоджено, що при виникненні обставин непереборної сили, строк виконання Сторонами своїх зобов`язань по Договору продовжуються пропорційно до терміну дії обставин непереборної сили.
Відповідно п.10.6, цей договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 31 грудня 2020 року.
19 березня 2020 року узгоджена Специфікація №1 до Договору №KTZ/20-03-432.
Пунктом 3 Специфікації №1 визначено умови поставки Товару: FCA Республіка Казахстан, м.Кентау, вул.І.Кожабаєва, 2, відповідно Інкотермс-2020.
Пунктом 4. Специфікації №1 узгоджено порядок розрахунків, а саме:
п.4.1. Передплата у розмірі 75% від вартості Договору протягом 10 банківських днів з дня підписання Договору та Специфікації;
п.4.2. Залишок 25% від вартості договору, з моменту готовності товару протягом 7 банківських днів після письмового повідомлення Продавця на електронну пошту Покупця.
Пунктом 5 Специфікації №1 визначено строк поставки: до 30.05.2020 року.
20 березня 2020 року Акціонерним товариством «Кентауський трансформаторний завод» виставлено рахунок на оплату за №010-20 за загальну суму 56 000,00 доларів США.
На виконання умов Договору №KTZ/20-03-432 від 19.03.2020 року, ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» 24.03.2020 року здійснило передплату у розмірі 42 000,00 доларів США, що підтверджується платіжним дорученням №9.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211, відповідно до статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020р., на всій території України з 12 березня 2020р. до 22 травня 2020р. установлений карантин, строк дії якого було продовжено до 30 червня 2023 року.
З матеріалів справи вбачається, що Акціонерне товариство «Кентауський трансформаторний завод» листом повідомило ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» про те, що на території Республіки Казахстан з 28 березня 2020 року за рішенням Державної комісії із забезпечення режиму надзвичайного стану карантин було посилено, та обмежено вихід громадян із місць проживання. З 30 березня 2020 року взагалі було припинено діяльність усіх підприємств. Тому, АТ «Кентауський трансформаторний завод» не в змозі виготовити 2 трансформатора, та поставити їх ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» у строк до 30 травня 2020 року, визначений Специфікацією №1 до Договору поставки №KTZ/20-03-432 від 19 березня 2020 року. У зв`язку з цими обставинами, строк поставки Товару перенесено до 30 листопада 2020 року. Надсилаю вам Додаткову угоду №1 для підпису, якою пункт 5. Специфікації №1 від 19 березня 2020 року до Договору прошу узгодити у наступній редакції «Строк поставки: до 30.11.2020 року».
Додатковою угодою за №1 від 11.05.2020 року узгоджено строк поставки до 30.11.2020 року.
На виконання умов Договору №KTZ/20-03-432 від 19.03.2020 року, ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» 16.09.2020 року здійснило передплату у розмірі 14 001,00 доларів США, що підтверджується платіжним дорученням №43.
Додатковою угодою №3 від 19.10.2020 року, змінена загальна вартість Товару зазначеному у Специфікації №1, та змінений порядок розрахунків.
Додатковою угодою №4 від 19.10.2020, змінена загальна вартість Договору, що стала складати 60 621,00 доларів США.
На виконання умов Договору №KTZ/20-03-432 від 19.03.2020 року, ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» 16.09.2020 року здійснило передплату у розмірі 4 620,00 доларів США, що підтверджується платіжним дорученням №44.
З матеріалів справи вбачається, що ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» неодноразово зверталось до Акціонерному товариству «Кентауський трансформаторний завод» щодо прискорення поставки Товару.
Однак, через погіршення ситуації з COVID-19 у Республіці Казахстан, та посилення карантину, Акціонерне товариство «Кентауський трансформаторний завод» повідомило, що через незалежні від них причини, що виникли в першу чергу через карантинні обмеження, неможливо поставити товар у визначений строк, тому строки поставки були продовжені наступними додатковими угодами.
Додатковою угодою за №4.1 від 23…2020 року строк поставки узгоджено до 30.03.2021 року.
Додатковою угодою №5 від 30.12.2020, продовжено строк дії Договору №KTZ/20-03-432 до 31.12.2021.
Додатковою угодою №6 від 22.03.2021 року строк поставки Товару узгоджено до 20.04.2021.
05.04.2021 року Товар згідно Договору поставки №KTZ/20-03-432 від 19.03.2020 року перетнув митний кордон України, що підтверджується штампом Харківської митниці ДФС «Під митним контролем».
08.04.2021 року відповідно до МД №UA110230/2021/006899 ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» задекларовано отриманий товар по Договору №KTZ/20-03-432 від 19.03.2020 року, на загальну суму 60 621,00 доларів США.
04 квітня 2022 року між іноземною компанією NINGBO JOHNSHEN STATIONERY CO., Китай (Продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» (Покупець) укладено зовнішньоекономічний Контракт №0404.22.
Відповідно до п.1.1. Контракту №0404.22 від 04.04.2022 року, Продавець продає, Покупець купує товар у кількості та за цінами, обумовленими в Інвойсах до цього контракту, які є його невід`ємною частиною.
Згідно п.2.1, ціни та Товар встановлюються в доларах США, та включають вартість тари, пакування та маркування.
Згідно пункту 4.2, Покупець також має право достроково оплатити товар повністю або частково, а Продавець зобов`язаний прийняти грошові кошти, що надійшли від Покупця, в якості належного виконання зобов`язань за цим Контрактом. При цьому, передплата, здійснена Покупцем, підлягає зарахуванню в рахунок майбутніх поставок товару або на вимогу Покупця повертається Продавцем протягом 3-х календарних днів з моменту отримання вимоги Покупця.
На виконання умов Контракту №0404.22 від 04.04.2022 року, ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» на адресу постачальника іноземної компанії NINGBO JOHNSHEN STATIONERY CO.здійснило передплату за товар на загальну суму у розмірі 184 322,38 доларів США, а саме:
- 27.07.2022 на суму 102 430,68 доларів США;
- 11.08.2022 на суму 81 891,70 доларів США.
В свою чергу іноземна компанія NINGBO JOHNSHEN STATIONERY CO.на адресу ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» здійснило поставки товару на суму у розмірі 180 263,88 доларів США, згідно рахунків (Інвойсів), а саме:
Як вбачається з матеріалів справи, та підтверджується Актом перевірки, за Контрактом №0404.22 від 04.04.2022 року деякі поставки товару були здійснені протягом строку, який перевищує 180 днів з моменту здійснення передплати.
Також матеріали справи містять доказ того, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» листами за №3/14-12-22 від 14.12.2022 та №2/04-01-23 від 04.01.2023 зверталось до іноземної компанії NINGBO JOHNSHEN STATIONERY CO.щодо прискорення поставок за Контрактом №0404.22 від 04.04.2022 року.
21 лютого 2022 року між іноземною компанією OU Sferium, Естонія (Продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» (Покупець) укладено зовнішньоекономічний Договір №EX-UA/0002/22.
Згідно п.1.1. Договору №EX-UA/0002/22 від 21.02.2022 року, Продавець продає, а Покупець купує одяг (далі - Товар), у відповідності з умовами, по цінам і кількістю, зазначеною у специфікаціях або додатках, які після підписання є невід`ємною частиною Договору.
Додатковою угодою №1 від 31.03.2022 п.1.1. Договору №EX-UA/0002/22 від 21.02.2022 року викладено в наступній редакції: Продавець продає, а Покупець купує господарчі товари, у відповідності з умовами, по цінам і кількістю, зазначеною у специфікаціях або додатках, які після підписання є невід`ємною частиною Договору.
На виконання умов Договору №EX-UA/0002/22 від 21.02.2022 року ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» за період з 21.02.2022 по 26.05.2023 дійсно здійснило оплату за товар на користь нерезидента OU Sferium (Естонія) з валютного рахунку на загальну суму 199 515,45 ЄВРО.
Нерезидентом OU Sferium відвантажено товар (іграшки, господарчі товари) на адресу ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» за період з 21.02.2022 по 26.05.2023 по Договору від 21.02.2022 №EX-UA/0002/22 на суму 226 095,07 ЄВРО.
Як вбачається з матеріалів справи, та підтверджується Актом перевірки, що за Договором №EX-UA/0002/22 від 21.02.2022 року остання поставки товару надійшла на територію України із запізненням на 6 днів, тобто протягом строку, який перевищує 180 днів з моменту здійснення передплати.
Також з матеріалів справи вбачається, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» зверталось листом за №2/15-02-23 від 15.02.2023 до іноземної компанії OU Sferium щодо прискорення поставок за Договором №EX-UA/0002/22 від 21.02.2022, у зв`язку з тим, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів зменшені. У відповідь іноземна компанія OU Sferium повідомила про те, що договір укладався до введення воєнного стану, і строки розрахунків обумовлювались терміном виходячи із 365 днів, а отже по незалежним від них причин неможливо поставити товар у строк 180 днів з моменту здійснення передплати.
Перевіряючи правильність висновків контролюючого органу про наявність підстав для нарахування пені за несвоєчасне проведення розрахунків (невиконання зобов`язань) за зовнішньоекономічним договором, суд дійшов наступного висновку.
Частинами 6, 7 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» визначено, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту). У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
Нормативне визначення форс-мажору закріплено в ч.2 ст.14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», у відповідності до якої форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
Водночас Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної хвороби (COVID-19)» №530-ХІІ від 17.03.2020
року були внесені зміни у частину 2 статті ст.14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», якими доповнено перелік форс-мажорних обставин - карантином, встановленим Кабінетом Міністрів України.
Як вже зазначалось, положення ч.6 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» передбачають підтвердження форс-мажорних обставин уповноваженою організацією країни розташування сторони зовнішньоекономічного контракту.
У свою чергу, суд звертає увагу на той факт, що настання пандемії коронавірусної хвороби COVID-19 є всесвітньо відомим фактом, який не потребує окремого доведення. Так, 11.03.2020 року Всесвітня організація охорони здоров`я офіційно оголосила пандемію через поширення у світі COVID-19.
У зв`язку з цим, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», починаючи з 12.03.2020 року на всій території України встановлено карантин.
Окрім того, пов`язані із пандемією карантинні обмеження вводились національними урядами інших країн, у тому числі Республікою Казахстан, що підтверджується матеріалами справи.
Карантин, встановлений як на території Україні, так і на території інших держав по всьому світу, став для позивача форс-мажором, тобто надзвичайною і непідвладною волі сторін договору поставки обставиною, внаслідок якої контрагент-нерезидент Акціонерне товариство «Кентауський трансформаторний завод» не зміг виконати своїх зобов`язань перед позивачем щодо поставки обладнання за Договором поставки №KTZ/20-03-432 від 19.03.2020 року, проте позивач очевидно вчиняв активні дії.
Такі обставини в свою чергу свідчать про те, що підставою невиконання зобов`язань з поставки обладнання з боку контрагента-нерезидента позивача стали саме обставини непереборної сили.
Також, внаслідок військової агресії російської федерації проти України, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», в Україна введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який продовжено до теперішнього часу.
Згідно пункту 14-2 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18, із внесеними змінами та доповненнями, у період запровадження воєнного стану граничні строки за операціями з експорту та імпорту товарів становить 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022.
Як вбачається з матеріалів справи, у зв`язку з тим, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів на період воєнного стану були зменшені, Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» листами за №3/14-12-22 від 14.12.2022 та №2/04-01-23 від 04.01.2023 зверталось до іноземної компанії NINGBO JOHNSHEN STATIONERY CO.(Китай) щодо прискорення поставок за Контрактом №0404.22 від 04.04.2022 року.
Також, у зв`язку з тим, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів на період воєнного стану були зменшені, Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» зверталось листом за №2/15-02-23 від 15.02.2023 до іноземної компанії OU Sferium (Естонія) щодо прискорення поставок за Договором №EX-UA/0002/22 від 21.02.2022 року. У відповідь іноземна компанія OU Sferium повідомила про те, що договір укладався до введення воєнного стану, і строки розрахунків обумовлювались терміном виходячи із 365 днів, а отже по незалежним від них причин неможливо поставити товар у строк 180 днів з моменту здійснення передплати.
Тобто, позивач очевидно вчиняв активні дії щодо прискорення поставок за контрактами №0404.22 від 04.04.2022 року та №EX-UA/0002/22 від 21.02.2022 року.
Торгово-промислова палата України (далі - ТПП України) ухвалила рішення спростити процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), та з метою позбавлення обов`язкового звернення до ТПП України та уповноважених нею регіональних ТПП з метою підтвердження форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії введеного воєнного стану, на сайті ТПП України було розміщено 28.02.2022 року загальний офіційний лист ТПП України щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).
Отже, ТПП України підтверджено, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).
З вищевикладеного вбачається, що порушення ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» строків розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності було здійснено з об`єктивних причин, а саме COVID-19 обмеженнями та через блокування портів України внаслідок збройної агресії з боку російської федерації.
Згідно з п.109.1 ст.109 Податкового кодексу України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.
Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Статтею 112 Податкового кодексу України встановлені загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи
Так, у відповідності до п.112.1 ст.112 Податкового кодексу України особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до п.112.2 ст.112 Податкового кодексу України особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.
Пунктом 112.7 ст.112 Податкового кодексу України визначено, що якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.
Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.
Як вже зазначалось, з метою досудового врегулювання питання щодо порушення строків постачання обладнання та товарів позивач вів листування з контрагентами-нерезидентами стосовно порядку та прискорення строків таких поставок.
З огляду на викладене, події, що відбулись з вини контрагентів-нерезидентів та призвели до порушення граничних строків проведення розрахунків, на переконання суду, виключають юридичну відповідальність ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» за статтею 112 Податкового кодексу України.
Також, суд звертає увагу на те, що згідно з п.52-1 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення Податкового кодексу України, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби, штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за порушення, визначені в абзацах другому дев`ятому цього пункту.
Протягом періоду з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби, платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.
Суд зазначає, що Законом України «Про внесення змін до ПК України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16.01.2020 року №466-IX, в редакції від 01.01.2021р., підпункт 14.1.162 ПК України викладено в наступній редакції: « 14.1.162 пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи».
Відповідно до норм п. п. 54.3.3 п.54.3 статті 54 ПК України, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення, у сфері зовнішньоекономічної діяльності; є контролюючий орган.
З наведеного слідує, що Податковим кодексом України визначено, що пеня за порушення строків розрахунків в іноземній валюті є різновидом грошового зобов`язання платника податків та застосовується контролюючим (податковим) органом в порядку, який передбачений для прийняття податкових повідомлень-рішень, а Закон України «Про валюту і валютні операції», зокрема стаття 13, містить лише встановлення такого виду відповідальності, як пеня за порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею.
Таким чином, суд дійшов висновку про те, що пеня за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті відповідно до вимог Податкового кодексу України, з 01.01.2021 року є одним із різновидів пені в розумінні приписів підпункту 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 ПК України, та, відповідно, нарахування пені у період з 01.01.2021 року суперечить положенням абз.11 п.52-1 підрозділу «Перехідні положення» ПК України.
Зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, якими урегульовано спірні відносини, суд дійшов висновку, що податковий орган неправомірно нарахував позивачу пеню за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
За таких обставин, суд вважає, що відповідачем було неправомірно нараховано ТОВ «ТРАНСФОРМ ЕНЕРДЖИ» пеню.
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 статті 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.
Згідно з частиною 2 статті 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до приписів частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З огляду на те, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірності прийнятих ним рішень, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
За змістом частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст. ст. 2, 9, 77, 78, 139, 241-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Звернути увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

У зв`язку з перебуванням судді у відпустці, повний текст рішення складено та підписано 15.01.2024 року.

Суддя О.М. Неклеса