Справа № 380/22116/23
Суддя: Морська Галина Михайлівна
Дата ухвалення: 2024-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 січня 2024 рокусправа № 380/22116/23

Львівський окружний адміністративний суд, у складі головуючої судді Морської Галини Михайлівни, розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним та скасування припису, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі - відповідач), в якому просить: визнати протиправним та скасувати терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА№306877 від 17.09.2023, винесений старшим інспектором сектору запобігання домашньому насильству ВП ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області Серохтей Мар`яною.

Ухвалою судді від 25.09.2023 відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою від 24.10.2023 суд задовольнив клопотання ОСОБА_2 та залучив її до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 17 вересня 2023 року старшим інспектором сектору запобігання домашньому насильству ВП ЛРУП № 1 ГУ НП у Львівській області Серохтей М. винесений терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА №306877 від 17 вересня 2023 року, яким позивачу заборонено на вхід та перебування в місці проживання (перебування) ОСОБА_2 , заборонено в будь-який спосіб контактувати з нею та зобов`язано залишити місце проживання (перебування) ОСОБА_2 . Заборонний припис винесений строком на 9 діб з 23 год. 00 хв. 17.09.2023 та діяв до 23 год. 00 хв. 26.09.2023.

Вказаний припис вважає протиправним та безпідставним.

Стверджує «… 17 вересня 2023 року ОСОБА_2 здійснила психологічний тиск на дитину чим викликала в дитини істерику, яку я намагався заспокоїти. Згодом ОСОБА_2 здійснила намір без моєї згоди, насильно вивезти доньку з будинку АДРЕСА_1 , де вона зареєстрована та постійно проживає з народження. Я зателефонував на сервіс «102» та повідомив, що ОСОБА_2 вчиняє насильство над донькою. На місце події прибув екіпаж поліції у складі якого була старший інспектор сектору запобігання домашньому насильству ВП ЛРУП № 1 ГУ НП у Львівській області Серохтей М., котра замість того щоб скласти протокол про вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, звинуватила мене у скоєнні домашнього насильства, почала надиктовувати ОСОБА_2 текст заяви про вчинення домашнього насильства, після чого склала на мене протокол про вчинення адміністративного правопорушення та два термінових заборонних приписи щодо ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . При цьому, інспектор Серохтей М. відмовилась взяти до уваги ту обставину, що ОСОБА_2 систематично неправдиво повідомляє правоохоронним органам про нібито вчинення мною домашнього насильства. Мотивом таких протиправних дій ОСОБА_2 є її умисел спотворити фактичні обставини та докази, спонукати правоохоронні органи притягнути мене до відповідальності за вчинення домашнього насильства, що в подальшому негативно для мене вплине на судове рішення Галицького районного суду м. Львова у справі № 461/4457/23 про визначення місця проживання нашої доньки ОСОБА_3 …».

Просив суд задовольнити позов.

Відповідач надіслав суду відзив, у якому заперечив проти задоволення позову до Львівського районного управління поліції № 1 ГУНП у Львівській області 17.09.2023 о 21:17 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 17.09.2023 о 21:17 за адресою: АДРЕСА_1 , заявник: ОСОБА_1 повідомив про те, що дружина чинить домашнє насильство, налаштовує доньку проти нього та його друзів. Прибувши за вказаною адресою учасники події позивач ОСОБА_1 та гр. ОСОБА_2 звернулись з письмовими заявами про вчинення домашнього насильства. За результатом виклику, складено адміністративний протокол, Рапорт ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області превентивна діяльність інспектор СПДН ВВП Сорохтей М.Р. від 18.09.2023 о 00:33 за неправдивий виклик працівників поліції відносно ОСОБА_1 винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення ГБВ 582848 від 17.09.2023 року штраф 3400 грн.. Також було встановлено, що в громадянина ОСОБА_1 зареєстрована мисливська нарізна зброя Діаmond Васк k-223 Rem. № НОМЕР_1 дозвіл № НОМЕР_2 від 13.07.2022. При перевірці умов зберігання зазначеної нарізної зброї було встановлено, що зброя знаходиться на горищі, сейф відсутній. За порушення умов зберігання нарізної мисливської зброї на громадянина ОСОБА_1 складений протокол про адміністративне порушення за ст. 191 КУпАП. Нарізну зброю було вилучено на тимчасове зберігання у Львівське районне управління поліції № 1 ГУНП у Львівській області. Дана подія зафіксована на нагрудний відеореєстратор 3465. ОСОБА_2 з дочкою супроводжено та поселено в кризовий центр для постраждалих від домашнього насильства.

Стверджує про наявність законних підстав для прийняття спірного припису. Просить суд відмовити у задоволенні позову.

Третя особа надіслала суду пояснення, у яких зазначила наступне: «… Після вчинення кривдником домашнього насильства заявниця разом з дитиною були помішені у прихисток. Згідно відповіді центру соціальної підтримки осіб з числа дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування і внутрішньо переміщених осіб від 03 жовтня 2023 року, працівниками патрульної поліції 17 вересня 2023 року у відділ скерована гр. ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_1 з дитиною - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку із кризовою ситуацією, яка виникла внаслідок вчинення домашнього насильства стосовно неї та її дитини з боку чоловіка. Вищевказаним особам, Центром соціальної підтримки, надавалася послуга екстреного (кризового) втручання з 17.09.2023 протягом 3 діб до 20.09.2023. Однаково важливо, що після того, як ОСОБА_2 разом з дитиною залишала прихисток в якому вона перебувала у м. Львові, 21.09.2023 в її автомобілі було виявлено пристрій «АігТац» про який її було сповіщено смс повідомленнням на її мобільний телефон. Власник цього «АігТац» бачив поточну геопозицію автомобіля. По даному факту в заяві про вчинення злочину ОСОБА_2 вказувала, що її чоловік систематично погрожував її і стежив за нею різними способами, через що вона постійно почувалася в небезпеці разом з малолітньою дитиною. Крім цього. ОСОБА_2 разом з дитиною і на даний час знаходиться у притулку для осіб, що постраждали від домашнього насильства, згідно відповіді Вінницького міського центру соціальних служб від 08 листопада 2023 року № 01-07/1329. 03.11.2023 ОСОБА_4 разом зі своїм представником намагалися силою забрати з машини малолітню доньку. Донька бачила тата, який біг до машини і намагався силоміць відкрити дверцята, поспілкуватися з дитиною проти її волі. Зі слів матері в дівчинки є переляк, вона плаче і дуже боїться. Дитина боїться виходити на вулицю з прихистку, щоб тато її не забрав. Навіть під час повітряної тривоги дитина боїться вийти з будівлі в укриття…».

Просила суд відмовити у задоволенні позову.

29.11.2023 представник позивача надіслав суду постанову Галицького районного суду м.Львова від 06.10.2023 у справі № 461/8136/23 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статтею 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрито за відсутністю складу адміністративного правопорушення. Постанова залишена без змін постановою Львівського апеляційного суду від 20.11.2023.

Просив суд задовольнити позов.

Розглянувши надані документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства, які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 , громадянин України, ІНФОРМАЦІЯ_3 .

17.09.2023 старшим інспектором СПДН ВВП Сорохтей М.Р. складений терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА №306877, стосовно ОСОБА_1 , у зв`язку із вчиненням домашнього насильства, а саме: 17.09.2023 ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство відносно дружини за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: ображав, погрожував, принижував честь та гідність.

Терміновим заборонним приписом вжито такі заходи стосовно кривдника:

- зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи;

- заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи;

- заборона у будь який спосіб контактувати з постраждалою особою.

Терміновий заборонний припис стосовно кривдника винесений строком на 9 діб з 23 год. 00 хв.17.09.2023 та діяв до 23 год. 00 хв. 26.09.2023.

Вважаючи припис протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку позиціям сторін у справі, суд застосовує наступні правові норми.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» №2229 від 07.12.2017 (далі - Закон №2229) домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону №2229 кривдник - особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону №2229 до повноважень уповноважених підрозділів органів Національної поліції України у сфері запобігання та протидії домашньому насильству належать: 1) виявлення фактів домашнього насильства та своєчасне реагування на них; 2) прийом і розгляд заяв та повідомлень про вчинення домашнього насильства, у тому числі розгляд повідомлень, що надійшли до кол-центру з питань запобігання та протидії домашньому насильству, насильству за ознакою статі та насильству стосовно дітей, вжиття заходів для його припинення та надання допомоги постраждалим особам з урахуванням результатів оцінки ризиків у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спільно з Національною поліцією України; 3) інформування постраждалих осіб про їхні права, заходи і соціальні послуги, якими вони можуть скористатися; 4) винесення термінових заборонних приписів стосовно кривдників; 5) взяття на профілактичний облік кривдників та проведення з ними профілактичної роботи в порядку, визначеному законодавством; 6) здійснення контролю за виконанням кривдниками спеціальних заходів протидії домашньому насильству протягом строку їх дії; 7) анулювання дозволів на право придбання, зберігання, носіння зброї та боєприпасів їх власникам у разі вчинення ними домашнього насильства, а також вилучення зброї та боєприпасів у порядку, визначеному законодавством; 8) взаємодія з іншими суб`єктами, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, відповідно до статті 15 цього Закону; 9) звітування центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, про результати здійснення повноважень у цій сфері у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.

Таким чином, старший інспектор СПДН ВВП Сорохтей М.Р. є уповноваженим працівником підрозділу органу Національної поліції України, на якого покладено функції із здійснення заходів у сфері запобігання та протидії домашньому насильству та винесення заборонного припису.

Згідно з ч. 9 ст. 25 Закону №2229 особа, стосовно якої винесено терміновий заборонний припис, може оскаржити його до суду в загальному порядку, передбаченому для оскарження рішень, дій або бездіяльності працівників уповноважених підрозділів органів Національної поліції України.

Згідно з п. 16 ч. 1 ст. 1 Закону №2229 терміновий заборонний припис стосовно кривдника - спеціальний захід протидії домашньому насильству, що вживається уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України як реагування на факт домашнього насильства та спрямований на негайне припинення домашнього насильства, усунення небезпеки для життя і здоров`я постраждалих осіб та недопущення продовження чи повторного вчинення такого насильства.

Згідно з ч. 1 ст. 25 Закону №2229 терміновий заборонний припис виноситься кривднику уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення.

Згідно з ч. 2 ст. 25 Закону №2229 терміновий заборонний припис може містити такі заходи: 1) зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи; 2) заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи; 3) заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою.

Під час вирішення питання про винесення термінового заборонного припису пріоритет надається безпеці постраждалої особи. Зазначена вимога поширюється також на місце спільного проживання (перебування) постраждалої особи та кривдника незалежно від їхніх майнових прав на відповідне житлове приміщення.

Працівники уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України можуть у встановленому законом порядку застосовувати поліцейські заходи примусу для виселення з житлового приміщення кривдника, якщо терміновий заборонний припис передбачає зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи, а кривдник відмовляється добровільно його залишити (ч. 3 ст. 25 Закону №2229).

Відповідно до ч. 4 ст. 25 Закону №2229 терміновий заборонний припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівником уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України за результатами оцінки ризиків.

Згідно з ч. 11 ст. 25 Закону №2229 терміновий заборонний припис виноситься в порядку, затвердженому Міністерством внутрішніх справ України.

01.08.2018 Міністерством внутрішніх справ України прийнято наказ №654, яким затверджено Порядок винесення уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України термінового заборонного припису стосовно кривдника (далі - Порядок №654).

Згідно з пунктами 1, 2 Розділу ІІ Порядку №654, терміновий заборонний припис стосовно кривдника (далі - припис) виноситься кривднику уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України (далі - уповноважений підрозділ поліції) у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення. Припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівника уповноваженого підрозділу поліції за результатами оцінки ризиків.

Таким чином, терміновий заборонний припис виноситься у разі існування безпосередньої загрози життю та здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення. Такий припис може бути прийнятий як за заявою постраждалої особи, так і за власною ініціативою працівника уповноваженого підрозділу поліції, але за результатами здійсненої ним оцінки ризиків.

Процедуру проведення оцінки вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи, з метою визначення ефективних заходів реагування, спрямованих на припинення такого насильства та попередження його повторного вчинення визначено Порядком проведення оцінки ризиків домашнього насильства, затвердженим наказом Міністерства соціальної політики України, Міністерства внутрішніх справ України 13 березня 2019 року №369/180 (далі - Порядок №369/180).

Оцінка ризиків проводиться шляхом спілкування/бесіди з постраждалою від такого насильства особою або її представником, з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи. За результатами заповнення форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства поліцейський уповноваженого підрозділу поліції визначає рівень небезпеки, який враховується під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, надання допомоги постраждалим особам.

Відбираючи від постраждалої особи відповіді на такі запитання, поліцейський визначає таким чином рівень небезпеки: високий, середній або низький. І, що важливо, відмова або небажання постраждалої особи спілкуватися із правоохоронними органами може розцінюватися представниками поліції як високий рівень небезпеки. Тобто, якщо на всі запитання отримано відповіді «Без відповіді/Невідомо», поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на свій розсуд може оцінити ситуацію як таку, що має високий рівень небезпеки.

Якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні - терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції. У разі високого рівня небезпеки поліцейський уповноваженого підрозділу поліції обов`язково виносить терміновий заборонний припис стосовно кривдника.

Під час вирішення питання про винесення припису пріоритет надається безпеці постраждалої особи. Зазначена вимога поширюється також на місце спільного проживання (перебування) постраждалої особи та кривдника незалежно від їхніх майнових прав на відповідні житлові приміщення. При винесенні припису працівник уповноваженого підрозділу поліції отримує пояснення від кривдника, постраждалої особи (її представника), свідка (ів) (у разі наявності).

Відповідно до п. 2, п. 3 розділу ІІ Порядку №369/180, за результатами заповнення форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства поліцейський уповноваженого підрозділу поліції визначає рівень небезпеки, який ураховується під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, надання допомоги постраждалим особам.

Фактори небезпеки/ризику щодо вчинення домашнього насильства визначаються за результатами оцінки дій кривдника, які свідчать про ймовірність настання летальних наслідків у разі вчинення домашнього насильства, і представлені у формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства у вигляді питань, на які відповідає поліцейський уповноваженого підрозділу поліції за результатами спілкування з постраждалою особою, та загальної оцінки ситуації вчинення домашнього насильства з метою виявлення вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті такої особи.

Форма оцінки вчинення домашнього насильства складається із 27 питань, на які поліцейський має відповісти «так», «ні», «без відповіді» / «невідомо» (додаток 1 до Порядку №369/180).

Пунктом 7 порядку №369/180 визначено, що залежно від визначеного рівня небезпеки, яка загрожує постраждалій особі, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції приймає рішення щодо необхідності винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника та застосування заходів, передбачених частиною другою статті 25 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

Якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні, терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції.

У разі високого рівня небезпеки поліцейський уповноваженого підрозділу поліції обов`язково виносить терміновий заборонний припис стосовно кривдника.

Окрім цього, суд звертає увагу, що згідно з положеннями чинного законодавства результати оцінки ризиків є обов`язковими для поліцейського уповноваженого підрозділу поліції під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення та надання допомоги постраждалим особам у порядку, визначеному законодавством.

Без складання оцінки ризиків поліцейський уповноваженого підрозділу поліції не спроможний визначити рівень небезпеки: високий, середній або низький, та не може з`ясувати обставин конфлікту та виявити чинники й умови, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи.

Крім цього, відповідно до п. 5 Розділу ІІ Порядку №654, при винесенні припису працівник уповноваженого підрозділу поліції отримує пояснення від кривдника, постраждалої особи (її представника), свідка(ів) (у разі наявності).

Згідно з п. 9 Розділу ІІ Порядку №654 припис у паперовій формі складається в одному примірнику з утворенням двох копій через самокопіювальний папір. Оригінал припису вручається кривднику під підпис, перша копія - постраждалій особі або її представнику, друга копія залишається у працівника уповноваженого підрозділу поліції.

Припис підписується працівником уповноваженого підрозділу поліції, який його виніс, постраждалою особою (її представником) і кривдником власноруч на оригіналі та кожній з копій (п. 11 Розділу ІІ Порядку №654).

Суд встановив, що оскаржений припис винесено за результатами проведеної оцінки ризиків від 17.09.2023 за наслідком опитування постраждалої особи та отримання від неї відповідей на 27 запитань.

Так пунктом 6 Порядку №369/180 передбачено:

Дві відповіді «Так» на запитання з №1-6 та на будь-яку кількість запитань з №7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, а також якщо поліцейський уповноваженого підрозділу поліції вважає, що постраждала особа перебуває в ситуації, яка може спричинити її смерть або інші тяжкі наслідки, оцінюється як високий рівень небезпеки.

Відповідь «Так» на одне запитання з №1-6 та на щонайменше сім і більше запитань з №7-27 або жодної відповіді на запитання з №1-6, але не менше чотирнадцяти позитивних відповідей на запитання з №7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як середній рівень небезпеки.

Відповідь «Так» на одне запитання з №1-6 та на не більше ніж шість запитань з №7-27 або не більше тринадцяти позитивних відповідей на запитання з №7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як низький рівень небезпеки.

Якщо на всі запитання отримано відповіді «Без відповіді / Невідомо», поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на свій розсуд може оцінити ситуацію як таку, що має високий рівень небезпеки.

Із Форми оцінки вчинення домашнього насильства від 17.09.2023, яка заповнена старшим інспектором СПДН ВВП Сорохтей М.Р. слідує ОСОБА_2 : постраждала особа; ОСОБА_1 : кривдник; поліцейським уповноваженого підрозділу поліції визначено рівень небезпеки - «високий».

Блок запитань з № 1 - 6 містить 3 відповіді «Так», блок запитань № 7 - 27 містить 6 відповідей «Так».

Таким чином, оскаржений припис винесено за результатами проведеної оцінки ризиків за наслідком опитування постраждалої особи та отримання від неї відповідей на 27 запитань та отримання відповідей «Так» на питання №№ 1, 2, 6, 7, 8, 10, 11, 13, 26 що в силу п. 6 розділу ІІ Порядку оцінки ризиків вчинення домашнього насильства свідчить про наявність високого рівня небезпеки. Отже, припис винесений у встановленому законом порядку.

При прийнятті рішення суд досліджує чи не було порушено відповідачем процедуру прийняття спірного рішення, при цьому оцінку діям учасників конфлікту та наявність/відсутність обставин викладених в приписі досліджується місцевими загальними судами.

Суд враховує, що Постановою Галицького районного суду м.Львова від 06.10.2023 у справі № 461/8136/23 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статтею 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрито провадження у справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення. Постанова залишена без змін постановою Львівського апеляційного суду від 20.11.2023.

Разом із тим суд зауважує, що терміновий заборонний стосовно кривдника винесений строком на 5 діб з 23:00 год. 17.09.2023 та діяв до 23: 00 год. 26.09.2023.

Відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Положеннями частини першої статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно із частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Отже, завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав, свобод чи інтересів особи, що звернулася до суду з позовом, у публічно-правових відносинах.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в своєму Рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначив, що особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Це означає, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Суд зазначає, що таке порушення має бути реальним, обґрунтованим, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи - позивача з боку відповідача, яка стверджує про їх порушення.

Адміністративний суд повинен установити, що у зв`язку з прийняттям рішення чи вчиненням дій (допущення бездіяльності) суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, заборонний припис вичерпав свою дію і не несе будь-яких правових наслідків, які б порушували права, свободи чи інтереси позивача, у зв`язку з чим, не потребує додаткового скасування у судовому порядку.

В розумінні КАС України, захист прав, свобод та інтересів осіб завжди є наступним, тобто передбачає наявність встановленого судом факту їх порушення.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Тобто, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Таким чином, передумовою для можливості задоволення позовних вимог щодо скасування рішення суб`єкта владних повноважень повинна бути наявність факту порушення таким рішенням прав особи, яка звернулася до суду за захистом порушених прав, тобто вчинення таким суб`єктом протиправних дій, бездіяльності чи прийняття протиправного рішення (основна вимога), які, у даному випадку, відсутні.

З огляду на викладене, позов задоволенню не підлягає.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, доходить висновку про необгрунтованість позовних вимог, у зв`язку із чим адміністративний позов не належить до задоволення.

При цьому, відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати зі сплати судового збору не підлягають до відшкодування.

Керуючись ст.ст.2, 6, 8-10, 13, 14, 72-77, 139, 241-246, 250, підп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в :

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення через Львівський окружний адміністративний суд, а у разі реєстрації офіційної електронної адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

СуддяМорська Галина Михайлівна