Справа № 303/531/24
Суддя: Заболотний А. М.
Дата ухвалення: 2024-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 303/531/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 січня 2024 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Заболотний А.М., розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до інспектора СРПП Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області Довжан Роберта Юрійовича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до інспектора СРПП Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області Довжан Р.Ю. про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

За правилами адміністративного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст.ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати ст.ст. 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 543/775/17, яка в силу ч. 5 ст. 242 КАС України є обов`язковою для врахування судами.

Поряд з цим, матеріали справи не містять доказів сплати судового збору (акт про відсутність вкладення від 12.01.2024 року), у зв`язку з чим ОСОБА_1 за подання вказаної позовної заяви слід сплати судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536,80 грн.

Платіжні реквізити для перерахування судового збору: отримувач коштів: ГУК у Зак. обл/Мукачівська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895; код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0007383; код класифікації доходів бюджету 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір; призначення платежу «судовий збір за позовом (ПІБ чи найменування), Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області.

Окремо звертається увага і на таке.

Відповідно до ч. 7 ст. 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

При цьому, в ч.ч. 2, 4, 5 ст. 94 КАС України визначено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Так, судом встановлено, що позивач до позовної заяви додає примірник постанови від 16.11.2023 року, яка є предметом оскарження, зміст якої частково неможливо встановити. Вказане в подальшому позбавить суд належним чином надати оцінку таким доказам.

Згідно з п. 5.21 Національних стандартів України Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, текст документу повинен містити інформацію, заради зафіксування якої було створено документ. Відповідно до п. 4.1. цього стандарту, документ повинен містити (п. 20) - текст документа, який є головним елементом документу. Іншими словами, документ, що надається, повинен мати текст, який можливо дослідити та який несе певний зміст.

Відповідно до правил ЄСПЛ встановлено певні вимоги до документів, зокрема, відповідно до Пояснювальної нотатки для осіб, які бажають звернутися до Європейського суду з прав людини, вимоги до поданих копій: текст повинен бути зрозумілим і читабельним; копії повинні бути повними (всього документу).

Тому, позивачу необхідно долучити до матеріалів заяви оригінал чи належним чином виготовлену копію (ксерокопії) вищевказаного документу, або замінити їх іншими, які би містили ідентичну інформацію.

Окремо звертається увага і на таке.

Згідно з положеннями ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до ст. 213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (ч. 1 та ч. 2 ст. 222 КУпАП).

При цьому, приписами ч. 1 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ст. 183 КУпАП, інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення дотримання громадського порядку, а саме від імені органів Національної поліції і її територіальних органів.

Належним відповідачем є саме відповідний орган Національної поліції, на який, зокрема положеннями ст. 222 КУпАП, покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 183 вищенаведеного кодифікованого закону України.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган Національної поліції - суб`єкт владних повноважень, а не підрозділ Національної поліції або ж особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Правову позицію з даного питання було висловлено Верховним Судом у Постанові від 26.12.2019 року по справі № 724/716/16-а (провадження № К/9901/12750/18).

Як вбачається з позову, відповідачем у справі зазначено інспектора СРПП Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області Довжан Р.Ю.

З огляду на це, позивачу необхідно чітко визначити коло відповідачів та зазначити таких (такого) відповідно до вказаних вище вимог, в тому числі і п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Додатково звертається увага і на таке.

Згідно з положень ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Положеннями ч. 2 ст. 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Статтею 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Як свідчать матеріали справи, позовна заява підписана ОСОБА_1 20.11.2023 року, а оскаржувана постанова винесена 16.11.2023 року.

Разом з тим, до суду така позовна заява надійшла 12.01.2024 року. При цьому достовірно встановити час відправлення позовної заяви до суду засобами поштового зв`язку неможливо.

Таким чином ОСОБА_1 необхідно належним чином обґрунтувати дотримання строку звернення до суду з цим позовом чи у разі пропуску такого строку додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Зазначене в сукупності є підставою для залишення позовної заяви без руху на підставі ч. 1 ст. 123, ч. 1 ст. 169 КАС України.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 286 КАС України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора СРПП Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області Довжан Роберта Юрійовича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

Копію даної ухвали негайно направити позивачу.

Наслідки невиконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху передбачені ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Заболотний