Справа № 160/23687/23
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2024-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСидоренко Д.В.
за участі секретаря судового засіданняДидочкіна О.А.
представника позивача представника відповідача Гавеля Д.В. Бурхович Я.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-
Обставини справи: до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 25.05.2023 №000/486/5001, від 25.05.2023 №000/487/5001, від 25.05.2023 №000/488/5001.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірні податкові повідомлення рішення суперечать вимогам чинного законодавства України, є протиправними і підлягають скасуванню внаслідок того, що несвоєчасна сплата податкових зобов`язань є наслідком проблемних питань, які виникли на підприємстві у 2019 році через встановлення наднизької ціни на УОК, визначеною в тарифі на електричну енергію вироблену українськими АЕС, відповідно до «Порядку формування, розрахунку та встановлення тарифів на електричну та теплову енергію, що виробляється на атомних станціях» затвердженою. Постановою НКРЕКП від 01.08.2017 №990.
Також позивач зазначає, що через широкомасштабну військову агресію з боку російської агресії, розриву ділових зв`язків з постачальниками та невирішеність фінансових питань виробнича діяльність підприємства була зупинено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.10.2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, та призначено справу до розгляду у підготовчому засіданні.
13.10.2023р до суду надійшов відзив, згідно якого відповідач просив суд відмовити у задоволенні позовної заяви повністю. В обґрунтування правової позиції зазначав, що під час камеральної перевірки встановлено несвоєчасна сплата узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість внаслідок порушення п.57.1 ст.57 розд.ІІ та п.69.1 ст.69 підр.10 розд.ХХ Перехідні положення ПК України. Для прийняття рішення з приводу наявності пом`якшуючих відповідальність обставин, проведено аналіз звіту про рух грошових коштів та балансу за звітні періоди несвоєчасної сплати податку на додану вартість (з 30.06.2020 по 31.12.2022), за висновками якого встановлено наявність грошових коштів на рахунках платника та обставини невиконання обов`язків незалежно від військового стану.
24.10.2023р. позивачем подана заява про зміну предмету позову, згідно якої позивач просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 25.05.2023 №000/486/5001, від 25.05.2023 №000/487/5001, від 13.09.2023 №000/865/5001.
Ухвалою суду від 05.12.2023р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 09.01.2024р.
В судовому засіданні представники сторін підтримали свої правові позиції в повному обсязі.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
06.04.2023р. Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків проведено камеральну перевірку Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" з питань своєчасності сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість за липень 2020 січень 2023 року, за результатами якої складено Акт №282/32-00-50-01/14309787 від 06.04.2023р.
Відповідно до висновків зазначеного Акту перевірки встановлені порушення ДП "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" п.57.1 ст.57 розділу ІІ та п.69.1 ст.69 підр.10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України, відповідно до якого встановлено несвоєчасну сплату узгодженого податкового зобов`язання з податку на додану вартість на загальну суму 280095168,51 грн., в т.ч.:
- в 2020 році у сумі 44655788,86 грн., із затримкою до 30 календарних днів у сумі 27655788,86 грн., із затримкою більше 30 календарних днів у сумі 17000000,00 грн.;
- в 2021 році у сумі 179065385,17 грн., із затримкою до 30 календарних днів у сумі 104725798,17 грн., із затримкою більше 30 календарних днів у сумі 74339587,00 грн.;
- в 2022 році у сумі 28136496,28 грн., із затримкою до 30 календарних днів у сумі 11280591,68 грн., із затримкою більше 30 календарних днів у сумі 16855904,60 грн.;
- в 2023 році у сумі 28237498,20 грн., із затримкою до 30 календарних днів у сумі 18367393,60 грн., із затримкою більше 30 календарних днів у сумі 9870104,60 грн.
26.04.2023р. ДП "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" за вих.№12-01/2528 подані до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків пояснення відповідно до положень п.86.7 ст.86 ПК України з проханням врахувати надані пояснення у ході розгляду матеріалів перевірки та визнати зазначені обставини такими, що пом`якшують відповідальність підприємства. В поясненнях позивач зазначав, що вказана ситуація є наслідком проблемних питань, які виникли на підприємстві у 2019 році через встановлення наднизької ціни на УОК, визначеною в тарифі на електричну енергію вироблену українськими АЕС, відповідно до «Порядку формування, розрахунку та встановлення тарифів на електричну та теплову енергію, що виробляється на атомних станціях» затвердженою. Постановою НКРЕКП від 01.08.2017 №990. Встановлена для підприємства ціна на УОК виявилося значно нижча з собівартості виробництва, що призвело до глибоко збиткової діяльності підприємства. Також вказував, що у 2022р. через широкомасштабну військову агресію з боку російської агресії, розриву ділових зв`язків з постачальниками та невирішеність фінансових питань виробнича діяльність підприємства була зупинено.
До вказаних пояснень, згідно розділу додатки, додані:
- копія наказу від 01.03.2022 №778/к;
- копія витягу з наказу Міненерго від 07.09.2022 №1-ДСК;
- копія витягу з наказу Міненерго від 23.02.2023 №63;
- копія наказу Міністерства енергетики України від 20.09.2022 №2-ДСК.
Також вказаним листом звернуто увагу позивача на право надати додаткові документи, пояснення причин своєчасності сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відповідно до Кодексу відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин та обставин, що звільняють від фінансової відповідальності.
Листом вих.№2925/6/32-00-50-01-12 від 18.05.2023р. Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків повідомило позивача про те, що при розгляді матеріалів перевірки контролюючим органом досліджуються всі фактичні дані, що стосуються предмета розгляду, у тому числі документи надані платником податків або витребувані у нього, письмові та усні пояснення платника податків, фактичні дані, що наявні або доступні контролюючому органу. Після розгляду та всебічного обговорення постійна комісія Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з розгляду заперечень та пояснень до акту перевірок за результатами перевірки дійшла висновку про відсутність умисності в діяннях ДП "Східний гірничо-збагачувальний комбінат".
В подальшому, на підставі акту перевірки №282/32-00-50-01/14309787 від 06.04.2023р. Східним міжрегіональним управління ДПС по роботі з великими платниками податків 25.05.2023р. прийняті податкові повідомлення рішення №000/486/5001, №000/487/5001, №000/488/5001, яким застосовано штраф за порушення граничного строку сплати у сумі 8101478,64 грн. (5%), у сумі 10610094,10 грн. (10%) та у сумі 5982327,60 грн. (50%), відповідно до п.124.1 та 124.3 ст.124 ПК України, які діяння вчиненні умисно.
13.06.2023р. за вих.№12-01/3515 ДП "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" подана скарга до Державної податкової служби України, з проханням скасувати вищевказані податкові повідомлення рішення.
Рішенням про результати розгляду скарги від 17.08.2023р. №23434/6/99-00-06-03-01-06, ДПС України скасувало ППР Східного МУ ДПС по роботі з ВПП від 25.05.2023 №000/488/5001, у частині застосування штрафу за несвоєчасну сплату узгоджених грошових зобов`язань з ПДВ у сумі 4785862,08 грн. та залишило без змін ППР ВІД 25.05.2023Р. №000/486/5001, №000/487/5001.

13.09.2023р. Східним міжрегіональним управління ДПС по роботі з великими платниками податків прийнято податкове повідомлення рішення №000/865/5001 яким застосовано штраф за порушення граничного строку сплати у сумі 1196465,52 грн. (10%).

Не погодившись з зазначеним податковим повідомленням-рішенням позивачем звернувся до суду з даним позовом.

Частиною 2 ст.9 КАС України передбачено, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до положень ч.1 ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

При цьому, під предметом позову слід вважати певну матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, а під підставами позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, які викладаються позивачами виключно у позовній заяві.

В даному випадку, реалізуючи принцип диспозитивної, позивач у позовній заяві, обґрунтовує свої вимоги виключено тим, що відповідачем безпідставно не застосовано механізм пом`якшення відповідальності особи, який передбачений пунктом 112-1.2 ст.112-1 ПК України.

Перевіряючи правомірність прийняття податковим органом оскаржуваного податкового повідомлення-рішення по справі, суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України в редакції на час спірних відносин).

Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до положень підпунктів 19-1.1, 19-1.1.2 пункту 19-1.1.статті 19-1 ПК України контролюючі органи, що визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, зокрема, здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків, контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів.

За змістом підпунктів 20.1.4, 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право: проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення; застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до пунктів 61.1, 61.2 статті 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Податковий контроль здійснюється органами, зазначеними у статті 41 цього Кодексу, в межах їх повноважень, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 75.1.1. пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також можуть бути, зокрема: своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до підпункту 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкове зобов`язання сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк), та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим цим Кодексом та/або Митним кодексом України.

Підпунктом 16.1.4. пункту 16.1 статті 16 ПК України визначено, що платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно (пункт 31.1 статті 31 ПК України).

Відповідно до пункту 36.1 статті 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім випадків, передбачених законом (пункт 36.3 статті 36 ПК України).

Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи (пункт 36.5 статті 36 ПК України).

Згідно з пунктом 54.1 статті 54 ПК України, крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом.

Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Згідно з пунктом 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Згідно з пунктом 202.1 статті 202 ПК України звітним (податковим) періодом є один календарний місяць з урахуванням відповідних особливостей, встановлених ПК України.

Статтею 203 ПК України визначено, що податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця. Сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.

Згідно з пунктом 124.1 статті 124 ПК України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Якщо зарахування коштів з електронного рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість в оплату узгодженої суми грошового зобов`язання, визначеного в уточнюючому розрахунку до податкової декларації, здійснюється на наступний операційний день, штрафи, визначені у цьому пункті, не застосовуються.

Відповідно до пункту 124.2 статті 124 ПК України діяння, передбачені пунктами 124.1, 124.1-1 цієї статті, вчинені умисно, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання.

Діяння, передбачені пунктом 124.2 цієї статті, вчинені повторно протягом 1095 календарних днів або які призвели до прострочення сплати грошового зобов`язання на строк більше 90 календарних днів, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 50 відсотків від суми несплаченого (несвоєчасно сплаченого) грошового зобов`язання (пункту 124.3 статті 124 ПК України).

Законом України від 16.01.2020 року №466-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві», в Податковий кодекс України внесено нову статтю 112-1, яка передбачає обставини, що пом`якшують відповідальність платника за вчинення правопорушень.

Так, статтею 112-1 Податкового кодексу України до обставин, що пом`якшують відповідальність особи за вчинення правопорушень, належать:

- вчинення діяння під впливом погрози, примусу або через матеріальну, службову чи іншу залежність;

- вчинення діяння при збігу тяжких особистих чи сімейних обставин;

- самостійне повідомлення платником податків про вчинене ним правопорушення (крім складів правопорушень, передбачених статтями 123 та 125-1).

При цьому контролюючий орган може визнати обставинами, що пом`якшують відповідальність особи, також і інші обставини, не передбачені пунктом 112-1.1 цієї статті.

Відповідно до п.113.6 ст.113 ПК України у разі наявності хоча б однієї обставини, що пом`якшує відповідальність, розмір штрафу становить 50 відсотків від розміру, встановленого відповідною статтею цього Кодексу.

З матеріалів справи встановлено, що позивачем не заперечується факт порушення термінів сплати задекларованих зобов`язань з ПДВ за період липень 2020 (дата подачі 20.08.2020р.) - січень 2023 (дата подачі 17.02.2023р.), перелік яких наведено в акті камеральної перевірки.

Разом з тим, доказів наявність перешкод здійснення своєчасної сплати узгоджених сум грошового зобов`язання, позивачем до пояснень щодо необхідності застосування пом`якшення відповідальності від 26.04.2023р. вих.№12-01/2525, не надано, внаслідок чого відповідач був позбавлений можливості перевірки наведених позивачем обставин для визначенням їх пом`якшуючими.

При цьому, також факт запровадження воєнного стану в Україні не може безумовно вважатись підтвердженням неможливості виконання платником своїх податкових обов`язків.

Відповідно до частини другої статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

За змістом частини першої статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Отже, наявність форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, має бути підтверджена в порядку, визначеному Законом.

Однак, доказів звернення ДП "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" за отриманням відповідного сертифіката про засвідчення форс-мажорних обставин, наявність яких унеможливила виконання ним податкових обов`язків через такі обставини, позивачем не надано, матеріали справи не містять.

На переконання суду, платник, у разі неможливості своєчасного виконання податкових зобов`язань, не може посилатися лише на існування форс-мажорних обставин на території України, такі мають бути підтверджені документально в силу вимог Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, та переліків документів на підтвердження.

Також посилання позивача на те, що несвоєчасна сплата податкових зобов`язань зумовлена об`єктивним обставини, що не залежали від його волі, оскільки ДП "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" є підприємством, яке відноситься до об`єктів критичної інфраструктури, не враховуються судом, оскільки такі обставини не звільняють позивача від обов`язку виконувати свої податкові зобов`язання у порядку та у строки, визначені Податковим кодексом України.

З огляду на викладене, з урахування наведених законодавчих норм та встановлених обставин, що позивача цілком правомірно притягнуто до фінансової відповідальності у вигляді штрафу за порушення термінів сплати задекларованих зобов`язань, без пом`якшення відповідальності, внаслідок чого в задоволенні позову слід відмовити повністю.

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову відвомити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 12 січня 2024 року.

Суддя Д.В. Сидоренко