Справа № 160/9483/19
Суддя: Єзеров А.А.
Дата ухвалення: 2024-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2024 року

м. Київ

справа № 160/9483/19

провадження № К/990/7430/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача - Єзерова А.А., суддів: Кравчука В.М., Стародуба О.П.

розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу

за касаційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 березня 2022 року (суддя Бухтіярова М.М.) та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 14 лютого 2023 року (головуючий суддя Чумак С.Ю., судді Чабаненко С.В., Юрко І.В.)

у справі №160/9483/19

за позовом ОСОБА_1

до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_2

про визнання протиправним та скасування припису.

І. РУХ СПРАВИ

1. У вересні 2019 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 ), у якому просив визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 14 серпня 2019 року, прийнятий Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради, про невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03 липня 2019 року, що є порушенням абзацу 4 пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553).

2. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2020 року, яке було залишене без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року, у задоволенні позову відмовлено.

3. Постановою Верховного Суду від 13 грудня 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Скасовано рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

4. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 березня 2022 року, яке було залишене без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 14 лютого 2023 року, у задоволенні позову відмовлено.

5. ОСОБА_1 із вказаними судовими рішеннями не погодився, тому звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції, натомість, ухвалити нове судове рішення, яким його позовні вимоги задовольнити повністю.

6. Від відповідача і третьої особи надійшли відзиви на касаційну скаргу, в яких вони просять суд відмовити у задоволенні касаційної скарги і залишити без змін судові рішення.

ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

7. Судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що 28 травня 2019 року ОСОБА_3 звернулась начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради із зверненням про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яке зареєстроване 29 травня 2019 року вх. № С-27/1.

8. У вказаному зверненні заявницею зазначено, що вона проживає по АДРЕСА_1 і, починаючи з 2014 року, поруч з її домоволодінням по АДРЕСА_1 ОСОБА_1 розпочав будівництво споруди без дотримання Державних будівельних норм та не маючи будь-яких документів, які б йому дозволяли розпочати це будівництво. У зв`язку з викладеним, керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» і Порядком № 553, просила здійснити перевірку щодо відповідності зведеної будівлі, яка розташована по АДРЕСА_1 , вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм та правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності, та за результатами перевірки скласти відповідний припис.

9. Листом від 20 червня 2019 року № 9/1-166 «Про здійснення позапланової перевірки» Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради повідомлено позивача про те, що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради проводиться позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті по АДРЕСА_2 . У листі від 20 червня 2019 року № 9/1-166 також зазначено про необхідність бути присутнім або забезпечити участь уповноваженого представника на об`єкті, а також забезпечити посадовим особам управління доступ до об`єкта перевірки та надання документації, необхідної для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в період з 01 липня 2019 року по 12 липня 2019 року.

10. Лист від 20 червня 2019 року № 9/1-166 направлено позивачу засобами поштового зв`язку, що підтверджується фіскальним чеком АТ «Укрпошта» від 20 червня 2019 року і Списком згрупованих відправлень рекомендованих листів № 13460, а також на електронну пошту ТОВ «Ларан», співвласником якого є позивач згідно із витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб-фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТОВ «Ларан».

11. 03 липня 2019 року посадовою особою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва за адресою: м. Дніпро, вул.Лабораторна, 89.

12. За результатами позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено порушення власником домоволодіння ОСОБА_1 при будівництві багатоповерхової (збудовано три поверхи) новобудови розмірами в плані 9,86 м х 27,9 м державних будівельних норм та правил, а саме: порушено вимоги до протипожежних розривів між будинками, які повинні складати не менш 8 м, по факту складають 4,02 м - 4,18 м до будинку АДРЕСА_3 та 1,89 м до будинку АДРЕСА_4 ; будівництво об`єкту в АДРЕСА_1 спричинило порушення інсоляційного режиму приміщень житлового будинку АДРЕСА_1 , що є порушенням пунктів 3.25*, 6.1.20, 10.29, 10.30* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», пунктів 15.2.2, 14.9.1 ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій».

13. За наслідками зазначеної вище позапланової перевірки відповідачем видано позивачу припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03 липня 2019 року, яким встановлено позивачу вимогу до 07 серпня 2019 року усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій», привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил і до 08 серпня 2019 року повідомити Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про виконання припису.

14. Припис від 03 липня 2019 року направлено позивачу засобами поштового зв`язку на адресу місця проживання: АДРЕСА_5 і отримано ним 06 липня 2019 року відповідно до рекомендованого поштового повідомлення про вручення поштового відправлення.

15. 06 серпня 2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради з метою перевірки виконання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03 липня 2019 року, керуючись пунктом 4 частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзацом 6 пункту 7 Порядку № 553, видано наказ від 06 серпня 2019 року № 423п «Про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_6 , щодо перевірки виконання вимог припису»; строк проведення позапланової перевірки встановлено 10 робочих днів, з 08 серпня по 14 серпня 2019 року, включно.

16. 07 серпня 2019 року на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 06 серпня 2019 року № 423п видано направлення від 07 серпня 2019 року № 0353 головному спеціалісту-інспектору управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Харченко М.М. для здійснення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_6 , з метою перевірки виконання вимог припису від 03 липня 2019 року; дійсне у період з 08 серпня по 14 серпня 2019 включно.

17. У період з 08 серпня 2019 року по 14 серпня 2019 року на підставі наказу від 06 серпня 2019 року № 423 п, направлення від 07 серпня 2019 року № 0353 головним спеціалістом-інспектором управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Харченко М.М. проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті містобудування за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якої складено акт від 14 серпня 2019 року № .

18. В акті від 14 серпня 2019 року № зазначено, що за результатами перевірки встановлено невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03 липня 2019 року, що є порушенням абзацу 4 пункту 14 Порядку № 553.

19. Також в акті зазначено, що перевірку здійснено за участі головного спеціаліста Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Харченко М.М., за участі свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , без участі керівника суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи (пункт IV акту), в акті міститься відмітка «від отримання акту відмовився», примірник акту надіслано засобами поштового зв`язку згідно із Списком згрупованих відправлень рекомендованих листів № 21002.

20. За результатом вказаної позапланової перевірки відповідачем прийнято протокол про адміністративне правопорушення від 14 серпня 2019 року і обов`язковий до виконання припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів, норм і правил від 14 серпня 2019 року.

21. У приписі від 14 серпня 2019 року відповідачем зазначено, що за результатами позапланової перевірки на об`єкті містобудування, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено, що власником домоволодіння ОСОБА_1 не виконано вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03 липня 2019 року, що є порушенням абзацу 4 пункту 4 Порядку № 553, тому з метою усунення виявлених порушень позивачу встановлено вимогу до 16 вересня 2019 року виконати припис від 03 липня 2019, а саме: привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом перебудови будівлі, та до 14 вересня 2019 року повідомити Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про виконання припису.

22. Згідно з відміткою у приписі від 14 серпня 2019 року позивач «від отримання припису відмовився», примірник припису надіслано засобами поштового зв`язку згідно із Списком згрупованих відправлень рекомендованих листів № 21002.

23. Зі Списку згрупованих відправлень рекомендованих листів № 21002 судом встановлено, що поштове відправлення, адресоване позивачу, направлено йому на адресу місця проживання: АДРЕСА_5 , що підтверджується фіскальним чеком АТ «Укрпошта» від 15 серпня 2019 року, і отримано ним 11 вересня 2019 року, що підтверджується власним підписом позивача «Головянко» у рекомендованому поштовому повідомленні про вручення поштового відправлення.

24. Не погоджуючись із зазначеним приписом відповідача, позивач звернувся до суду.

ІІІ. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

25. Відмовляючи у позові, суд першої інстанції, з яким погодився і суд апеляційної інстанції, керувався тим, що відповідач під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , діяв відповідно вимог чинного законодавства України в сфері містобудівної діяльності та з дотриманням вимог Порядку № 553. Припис від 14 серпня 2019 року прийнятий на підставі, у межах наданих відповідачу повноважень і є правомірним, а тому не підлягає скасуванню, а приписи Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і Порядку № 553 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу; присутність під час позапланової перевірки є правом, а не обов`язком суб`єкта містобудування.

ІV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ, ВІДЗИВІВ НА КАСАЦІЙНУ СКАРГУ

26. Заявник, обґрунтовуючи вимоги касаційної скарги, зазначає, що суди попередніх інстанцій під час вирішення спору не врахували висновки Верховного Суду, викладені в постановах 05 лютого 2019 року у справі № 821/1157/16, від 05 лютого 2019 року у справі № 2а-10138/12/2670, від 04 лютого 2019 року у справі № 807/242/14, в яких зазначено, що лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

27. Також позивач наголошує, що Верховний Суд у постановах від 23 січня 2018 року у справі № 804/12558/14 та від 21 травня 2020 року у справі № 208/6557/16-а (2-а/208/219/16) вказав, що у випадку незаконності перевірки прийнятий за результатами її проведення акт індивідуальної дії автоматично підлягає визнанню протиправним та скасуванню. У цій же справі суди встановили, що ані службове посвідчення, ані направлення для проведення позапланової перевірки не пред`являлось суб`єкту містобудування або його представнику, які, до того ж, були відсутні на об`єкті будівництва під час здійснення такого заходу державного архітектурно - будівельного контролю і не були обізнані про намір проведення перевірки. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки (постанова Верховного Суду від 21 травня 2020 року у справі № 208/6557/16-а(2-а/208/219/16).

28. ОСОБА_1 стверджує, що суди попередніх інстанцій не врахували преюдиційних обставин щодо дотримання порядку проведення перевірки, встановлених рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 лютого 2022 року у справі №932/14772/19, а також його конституційне право на житло.

29. Позивач вважає, що припис від 14 серпня 2019 року має ознаки підробки, передбачені статтею 358 або статтею 366 Кримінального кодексу України, яке полягає у внесені в офіційний документ явно неправдивих відомостей, а саме: в приписі від 14 серпня 2019 року зазначено, що « ОСОБА_1 від отримання Припису відмовився 14 серпня 2019 року». Тобто цей запис свідчить про те, що ОСОБА_1 був присутнім під час проведення перевірки та складання припису від 14 серпня 2019 року. Однак, судами встановлено, що під час розгляду цієї справи, позивач ( ОСОБА_1 ) не приймав участі під час проведення відповідачем позапланової перевірки 14 серпня 2019 року на об`єкті містобудування, що свідчить про свідоме та навмисне внесення до припису від 14 серпня 2019 року явно неправдивих відомостей.

30. ОСОБА_1 зазначає про те, що він не отримував 06 липня 2019 року поштового повідомлення № 17. Та обставина, що в поштовому повідомленні зазначено прізвище отримувача, не може бути доказом того, що саме цей адресат отримав поштове повідомлення.

При цьому у випадку належного повідомлення та присутності позивача під час проведення позапланового заходу 14 червня 2019 року, позивач мав би законну можливість надати належні та допустимі докази (чисельні рішення судів, експертні висновки та інше), якими повністю спростовуються висновки відповідача про виявленні порушення ДБН, які викладені в Акті перевірки та приписі від 14 серпня 2019 року.

31. Скаржник вважає, що має місце невірне застосування норм матеріального права (стаття 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»), оскільки на його думку, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 03 липня 2019 року є актом індивідуальної дії та вичерпав свою дію, в зв`язку із закінченням встановленого строку для його виконання. Таким чином, після закінчення своєї дії припис від 03 липня 2019 року не може породжувати для позивача негативних наслідків (в тому числі винесення аналогічних та/або тотожних приписів), оскільки такі наслідки породжують відповідні рішення суб`єкта владних повноважень, що ухвалені за результатами цієї перевірки. Оскільки 08 серпня 2019 року закінчився встановлений строк для виконання припису від 03 липня 2019 року то, як наслідок, винесення нового припису від 14 серпня 2019 року про зобов`язання позивача виконати попередній припис від 03 липня 2019 року, по якому закінчився строк його дії, не ґрунтується на приписах законодавства.

32. Крім того, ОСОБА_1 стверджує, що ним виконано припис за 2014 рік про зупинення підготовчих та будівельних робіт об`єкту містобудування за адресою: АДРЕСА_1 , які станом на 2023 не поновлені.

33. Позивач вказує на порушення частини 5 статті 353 КАС України, оскільки вважає, що суди попередніх інстанцій не взяли до уваги правові висновки, сформовані Верховним Судом у цій справі (постанова від 13 грудня 2021 року).

34. У відзивах на касаційну скаргу відповідач і третя особа погоджуються з висновками судів попередніх інстанцій.

35. Відповідач у відзиві звертає увагу Суду на те, що судовими рішеннями у справі №0440/6595/18 припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 17 липня 2018 року скасовано тільки частково, а саме в частині знесення. Натомість наразі існує нескасована заборона на виконання будівельних робіт на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач, всупереч існуючій забороні, грубо ігноруючи чинне законодавство України, влітку 2022 року на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , збудував ще два поверхи, що підтверджується фотографіями.

Судовими рішеннями у справі №160/11685/19 за позовом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , про зобов`язання вчинити певні дії було зобов`язано громадянина ОСОБА_1 виконати вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03 липня 2019 року, а саме: усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 Планування і забудова територій, привести об`єкт розташований за адресою: АДРЕСА_1 у відповідність до вимог чинного законодавства.

36. Управління вважає, що неповідомлення про проведення позапланової перевірки, тобто процедурне питання здійснення перевірки, є фактично єдиною підставою позову у цій справі, жодних доводів стосовно протиправності оскарженого припису по суті виявленого правопорушення позивачем судам обох інстанцій не надано, у зв`язку з чим можна дійти висновку, що таких доводів у позивача не існувало і на час перевірки, тобто його відсутність під час проведення перевірки на результати останньої і висновки, викладені в акті перевірки, не вплинула.

37. На думку відповідача, припис про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності від 14 серпня 2019 року жодним чином не порушує конституційних прав ОСОБА_1 на житло, оскільки не позбавляє його такого права, а лише вимагає виконати вимоги чинного законодавства України. Крім того, сам ОСОБА_1 у всіх процесуальних документах зазначає місцем свого проживання іншу адресу ( АДРЕСА_5 ).

38. ОСОБА_2 у відзиві стверджує, що з 2013 року ОСОБА_1 ведеться незаконне самочинне будівництво багатоповерхової будівлі за вказаною адресою. При цьому, забудовник виконує роботи без належним чином розробленої і затвердженої проектної документації, без отримання відповідних дозвільних документів, без отримання містобудівних умов і обмежень або паспорту забудови земельної ділянки на будівництво багатоповерхового будинку тощо. Незважаючи на це, після реєстрації як закінченого будівництва на підставі документів, ОСОБА_1 було поділено об`єкт на 28 квартир і на групу житлових приміщень на підставі, зокрема, висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна, та передано вказані об`єкти в іпотеку ОСОБА_7 через відповідні договори іпотеки. Наказом Міністерства юстиції України від 22 серпня 2022 року за № 3524/5 було скасовано право власності на об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 , як закінчене будівництво загальною площею 1353,9 кв.м, житловою площею 795,7 кв.м, а також скасовані записи про іпотеку на ім`я ОСОБА_7 .

39. Третя особа наголошує на тому, що твердження скаржника, що це не ОСОБА_1 підписав повідомлення про отримання поштового повідомлення від відповідача є неспроможними та безпідставними, адже доказів зворотного представлено не було. Також неспроможними є доводи касаційної скарги про підробку документів, адже скаржник не звертався до відповідних органів з приводу, як він зазначає, підроблення документів відповідно до статті 358 Кримінального кодексу України.

40. На думку третьої особи, зазначені ОСОБА_1 постанови Верховного Суду не могли бути враховані судами попередніх інстанцій при розгляді цієї справи, з огляду на те, що зазначені в них обставини різні за змістом порівняно зі справою № 160/9483/19, оскільки предметом спору у них є оскарження постанови у справі про притягнення до адміністративної відповідальності. В даному ж випадку предметом спору є припис органу контролю містобудування.

Також третя особа вказує на безпідставність посилань позивача на преюдиційність фактів, оскільки згідно з частиною 7 статті 78 КАС України правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду.

41. Позивач подав додаткові пояснення, в яких стверджує про те, що відповідачем виявлено порушення на підставі нечинного ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій», оскільки постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 червня 2019 року у справі №826/13433/18 відповідний ДБН було визнано нечинним наказ, яким затверджено відповідний ДБН.

V. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

42. Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги, в межах касаційного перегляду, визначених статтею 341 КАС України, а також, надаючи оцінку правильності застосування судами норм матеріального і процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з такого.

43. Колегія суддів враховує, що рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2020 року у справі № 160/11685/19, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28 квітня 2021 року, зобов`язано громадянина ОСОБА_1 виконати вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03 липня 2019 року, а саме: усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 "Планування і забудова територій", привести об`єкт розташований за адресою: АДРЕСА_1 , у відповідність до вимог чинного законодавства.

44. Вказане рішення набуло законної сили та є остаточним.

45. Також Суд звертає увагу на тому, що позов обґрунтований порушеннями процедури проведення повторного заходу контролю, і не містить посилань на неправомірність припису від 03 липня 2019 року.

46. У зв`язку з викладеним у сукупності, при розгляді цієї справи оцінка припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03 липня 2019 року не надається.

47. Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначаються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон №3038).

48. За змістом статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Суб`єкт господарювання має право звернутися до суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

49. Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт врегульована Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; далі - Порядок №553).

50. Відповідно приписів пунктів 6-7, 9, 11-13 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю

51. Порядок оформлення результатів державного архітектурно-будівельного нагляду визначений у пунктах 16 - 23 Порядку №553.

52. З аналізу наведених норм слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню. Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

53. Відповідно до частини 1 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» наказ про проведення позапланового заходу державного контролю повинен містити найменування суб`єкта господарювання, який є об`єктом контролю.

54. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

55. У справі, що розглядається, судами попередніх інстанцій встановлено, що припис від 03 липня 2019 року направлено позивачу засобами поштового зв`язку на адресу місця проживання: АДРЕСА_5 , що підтверджується фіскальним чеком АТ «Укрпошта» від 03 липня 2019 року, Списком згрупованих відправлень рекомендованих листів №15119 (штрихкодовий ідентифікатор поштового відправлення « 817»), і отримано ним 06 липня 2019 року відповідно до рекомендованого поштового повідомлення про вручення поштового відправлення, що підтверджується підписом позивача «Головянко» з проставленням відповідної дати у рекомендованому поштовому повідомленні про вручення поштового відправлення за тим же штрихкодовим ідентифікатором поштового відправлення « 817», що містяться в матеріалах справи.

56. Доводи касаційної скарги про неотримання позивачем вказаного припису засобами поштового зв`язку зводяться до переоцінки доказів, наданих судам попередніх інстанцій.

57. З метою необхідності перевірки виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 03 липня 2019 року було позапланову перевірку відповідачем на підставі наказу від 06 серпня 2019 року №423п та направлення від 07 серпня 2019 року №0353.

58. Колегія суддів вважає вірним висновок судів попередніх інстанцій про те, що з моменту отримання припису від 03 липня 2019 року, тобто з 06 липня 2019 року, позивачу достеменно було відомо про його зміст, про вимогу усунути порушення ДБН Б.2.2-12-2018 «Планування і забудова територій» та привести об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил до 07 серпня 2019 року, про необхідність повідомлення управління про його виконання до 08 серпня 2019 року, а відтак про позапланову перевірку щодо його виконання в силу приписів чинного законодавства, оскільки відповідно до пункту абзацу 6 частини 1 статті 41 Закону №3038-VI, абзацу 2 пункту 7 Порядку №553 підставою для проведення позапланової перевірки є перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

59. Також суди попередніх інстанцій встановили, що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на підставі наказу від 06 серпня 2019 року №423п, направлення від 07 серпня 2019 року №0353 у період з 08 серпня 2019 року по 14 серпня 2019 року проведено позапланову перевірку на об`єкті містобудування за адресою: АДРЕСА_6 , щодо виконання вимог припису від 03 липня 2019 року, за результатом якої встановлено невиконання власником домоволодіння ОСОБА_1 вимог припису від 03 липня 2019 року, що зафіксовано в акті від 14 серпня 2019 року №.

60. Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції у цій справі про те, що позапланова перевірка виконання припису від 03 липня 2019 року мала законну підставу, виходячи зі змісту положень пункту 4 абзацу 6 частини 1 статті 41 Закону № 3038-VI, абзацу 2 пункту 7 Порядку № 553 і встановленого обов`язку здійснення контролю щодо виконання приписів в силу пункту 23 Порядку № 553.

61. У постанові Верховного Суду від 13 грудня 2021 року у цій справі було надано вказівки судам попередніх інстанцій для належного розгляду цієї справи, а саме вказано, що під час нового розгляду суду необхідно повно і всебічно з`ясувати обставини у цій справі, зокрема перевірити вжиття відповідачем заходів для реалізації права позивача бути присутнім під час здійснення перевірки, зокрема щодо повідомлення його про проведення повторної перевірки.

При цьому Верховний Суд у вказаній постанові наголосив, що законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач у межах підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення

62. На виконання вказівок Верховного Суду, суди попередніх інстанцій встановили, що згідно з відміткою у приписі від 14 серпня 2019 року позивач «від отримання припису відмовився», примірник припису надіслано засобами поштового зв`язку згідно із Списком згрупованих відправлень рекомендованих листів № 21002.

63. Вказане свідчить, що позивач був присутній під час перевірки, проте відмовився від отримання припису.

64. Відповідно до статті 24 КАС України Верховний Суд переглядає судові рішення місцевих та апеляційних адміністративних судів у касаційному порядку як суд касаційної інстанції.

65. Як зазначено у частині 4 статті 328 КАС України, підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального чи порушення норм процесуального права.

66. За приписами частини 1 статті 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

До повноважень Верховного Суду не входить дослідження доказів, встановлення фактичних обставин справи або їх переоцінка, тобто об`єктом перегляду касаційним судом є виключно питання застосування права.

67. Своєю чергою, позивач не спростував жодними доказами того, що він не був присутнім при проведенні відповідного заходу контролю, а доводи касаційної скарги про зазначення відповідачем недостовірної інформації і підробку документів в цій частині не знайшли свого підтвердження, оскільки ОСОБА_1 не звертався до правоохоронних органів про вчинення кримінального правопорушення.

68. Отже, враховуючи те, що позивачем не виконано свій обов`язок щодо виконання припису від 03 липня 2019 року, не повідомлено відповідача у строк, встановлений у цьому приписі про його виконання, а також те, що позивачем не вчинено жодних дій, які б свідчили про його не погодження з результатами перевірки від 03 липня 2019 року та рішенням, прийнятим за її результатами, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про правомірність оскарженого припису відповідача.

69. Доводи касаційної скарги про порушення процедури проведення позапланового заходу контролю не знайшли свого підтвердження і зводяться до переоцінки доказів, наданих судам попередніх інстанцій.

70. Також колегія суддів не вбачає порушень судами положень частини 5 статті 353 КАС України, оскільки суди попередніх інстанцій врахували під час нового розгляду вказівки Верховного Суду, зроблені у постанові від 13 грудня 2021 року у цій справі.

71. Верховний Суд відхиляє посилання скаржника на те, що рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 1 лютого 2022 року у справі № 932/14772/19, яке набрало законної сили, і яким скасовано постанову від 30 серпня 2019 року № 32/А про накладання на позивача адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП, а саме, за невиконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03 липня 2019 року, і провадження у справі про адміністративне правопорушення закрито, оскільки спростування належними і допустимими доказами обставин, встановлених іншим судом у судовому рішенні, у даному випадку не порушує принципу верховенства права та правової визначеності як елемента верховенства права, а свідчить тільки про те, що районному суду не було надано всіх належних доказів для розгляду справи по суті.

72. Щодо доводів позивача про те, що припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 03 липня 2019 року є актом індивідуальної дії та вичерпав свою дію, в зв`язку із закінченням встановленого строку для його виконання і не може породжувати для позивача негативних наслідків (в тому числі винесення аналогічних та/або тотожних приписів), оскільки такі наслідки породжують відповідні рішення суб`єкта владних повноважень, що ухвалені за результатами цієї перевірки, колегія суддів зазначає, що такі доводи позивача ґрунтуються на невірному тлумаченні норм чинного законодавства.

73. Таке порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності як невідповідність будівництва вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм та правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності є триваючим правопорушенням і орган архітектурно-будівельного контролю може перевіряти усунення таких порушень до їх повного виконання.

74. Доводи позивача про порушення його конституційного права на житло є необґрунтованими, зважаючи на те, що судами попередніх інстанцій встановлено, що ОСОБА_1 проживає за іншою адресою, ніж об`єкт будівництва, а також, враховуючи те, приведення об`єкта будівництва до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм та правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності не позбавляє особу права на житло, а лише зобов`язує дотримуватись чинного законодавства при будівництві.

75. Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд касаційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року).

76. Зокрема, ЄСПЛ у пункті 21 вказаного вище рішення зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

77. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

78. У справі, що розглядається, Верховний Суд не встановив порушень норм процесуального законодавства в частині оцінки доказів та аргументів учасників процесу.

79. Відповідно до статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

80. З огляду на викладене, касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а судові рішення - без змін.

81. Оскільки Верховний Суд залишає без змін судові рішення, то відповідно до статті 139 КАС України, судові витрати не підлягають новому розподілу.

82. Керуючись статтями 2, 3, 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 березня 2022 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 14 лютого 2023 року у справі №160/9483/19 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач А.А. Єзеров

Суддя В.М. Кравчук

Суддя О.П. Стародуб