Справа № 420/32235/23
Суддя: Бжассо Н.В.
Дата ухвалення: 2024-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

10 січня 2024 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бжассо Н.В., розглянув в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ПРИВАТНОГО ПІДПРИЄМСТВА «ГЕЛІОС-ВАН» до Одеської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови.

Ухвалою від 06.12.2023 року судом відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у зв`язку з тим, що розмір можливих збитків у даній справі (різниця в митних платежів між заявленою та скоригованою митною вартістю спірного товару) становить 157431,25 грн.

Суд розглянув заяву представника відповідача та робить наступний висновок.

Відповідно до ч.1 ст.260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч.5, ч.6 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В силу приписів ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд зауважує, що у заявленому клопотанні не зазначено належних мотивів, якими обґрунтовується необхідність розгляду цієї справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Так, посилання представника позивача на ст.262 КАС України та бажання позивача надати усні пояснення по суті спору, додаткові пояснення та докази по справі не є безумовною та належною підставою для здійснення розгляду справи з викликом сторін. Крім того, позивач не обмежений в праві надавати додаткові письмові пояснення та докази до суду.

Водночас, як зазначено в ухвалі суду від 04.04.2022 про відкриття провадження у справі, з урахуванням характеру спірних правовідносин, предмету доказування і складу учасників ця справа може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження і для прийняття законного та обґрунтованого рішення по суті спору, на думку суду, не є обов`язковим заслуховування усних пояснень представників сторін у судовому засіданні.

Отже, для того, щоб суд міг дійти іншого висновку, клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні має бути достатньо переконливим та містити вагомі аргументи, які б вказували на доцільність розгляду справи в судовому засідання за участю сторін.

Згідно практики Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal»). Так, на думку Суду, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім; заявник має надати переконливі докази на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно провести також усні слухання.

Крім того, відповідно до ст. 1 КАС України Кодекс адміністративного судочинства України визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

Згідно з ч.1, ч.3 ст.3 КАС України порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

В цьому контексті суд зауважує, що спрощене позовне провадження є однією із форм адміністративного судочинства, встановленою законом.

Відтак розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи жодним чином не порушує законних прав сторони, тоді як можливість реалізації учасником справи окремих процесуальних прав, як-от права брати участь в судовому засіданні, надавати суду усні пояснення, задавати питання іншим учасникам справи тощо, закон пов`язує з видом судового процесу для розгляду конкретної справи, тобто зазначені права не можна вважати абсолютними.

З огляду на викладене та беручи до уваги необґрунтованість заявленого клопотання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для зміни обраної судом форми провадження для розгляду та вирішення цієї справи та відсутності належних та обґрунтованих підставі для її задоволення.

Керуючись ст.ст. 12, 167, 248, 256, 257, 262, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Н.В. Бжассо