Справа № 160/13190/22
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

11 січня 2024 року Справа 160/13190/22

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бухтіярової М.М.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні (у письмовому провадженні) у м. Дніпрі клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про залучення третіх осіб та загальний порядок судового розгляду в адміністративній справі №160/13190/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Регіонального управління Сил територіальної оборони про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

29.08.2023 ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 Регіонального управління Сил територіальної оборони ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій просить:

- визнати неправомірними діями створення в в/ч НОМЕР_1 умов для виготовлення завідомо неправдивого документу Розпорядження№147 від 22.05.2022р.,- про переміщення солдата ОСОБА_1 , - до місця розташування РОПу 4-ї роти, - шляхом друку і проставлення на ньому відбитку гербової печатки в/ч НОМЕР_1 та підпису ІНФОРМАЦІЯ_2 не уповноваженої особи гр-на ОСОБА_3 як командира в/ч НОМЕР_1 та подальшого його оголошення особовому складу розвідувального взводу;

- визнати незаконним Розпорядження №147 від 22.05.2022р. про переміщення солдата ОСОБА_1 до місця розташування РОПу 4-ї роти із проставленим на ньому відбитком гербової печатки в/ч НОМЕР_1 та підписом ІНФОРМАЦІЯ_2 не уповноваженої особи гр-на ОСОБА_3 - як командира в/ч НОМЕР_1 ;

- визнати неправомірними діями створення в в/ч НОМЕР_1 умов для складення документів службового розслідування з висновком, який завідомо не відповідав фактичним обставинам, - про самовільне залишення військової частини та дезертирство солдата ОСОБА_1 через невиконання Розпорядження №147 від 22.05.2022р. як законного розпорядження (наказу) командира в/ч НОМЕР_1 ;

- визнати неправомірними діями створення в в/ч НОМЕР_1 умов для складення і подання до ВП №5 Синельниківського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області заяви із завідомо не правдивими відомостями про самовільне залишення військової частини та дезертирство солдата ОСОБА_1 - через невиконання Розпорядження №147 від 22.05.2022р. як законного розпорядження (наказу) командира в/ч НОМЕР_1 ;

- зобов`язати в/ч НОМЕР_1 нарахувати та виплатити солдату ОСОБА_1 за червень і липень 2022року - суму грошового забезпечення, що складається з посадового окладу і премії встановленого розміру та 30 тис.грн. додаткової винагороди;

- стягнути з в/ч НОМЕР_1 (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) за рахунок бюджетних призначень - на користь солдата ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_3 ) 20 тис. грн. відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення неправомірних дій і поширення завідомо не правдивих відомостей про самовільне залишення військової частини та дезертирство солдата ОСОБА_1 - через невиконання завідомо неправдивого документу Розпорядження №147від 22.05.2022р..

Встановити судовий контроль за виконанням судового рішення.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.08.2022 залишена без руху і встановлено семиденний строк для усунення недоліків в позовній заяві з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.10.2022 позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачеві.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 22.11.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено; ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03 жовтня 2022 року скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

04.12.2023 на виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 22.11.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла адміністративна справа № 160/13190/22 після перегляду апеляційним судом ухвали суду від 03.10.2022 у справі щодо повернення позовної заяви.

За результатами повторного автоматизованого розподілу справи від 04.12.2023 адміністративну справу №160/13190/22 передано судді Бухтіяровій М.М.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених ст. 161 КАС України.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.12.2023 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду оригіналу позовної заяви разом із усіма доданими до неї документами, її копії, а також копій доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості осіб.

21.12.2023 від позивача надійшла заява про надання матеріалів повернутої позовної заяви, до якої додано оригінал позовної заяви разом із усіма доданими до неї документами, її копії, а також копій доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості осіб.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.01.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/13190/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Регіонального управління Сил територіальної оборони про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії; розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) з 01.02.2024 за наявними у справі матеріалами та встановлено відповідачу строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання цієї ухвали для надання суду відзиву на позов та докази в обґрунтування відзиву.

Цією ухвалою суду витребувано у ОСОБА_1 власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; та у Військової частини НОМЕР_1 Регіонального управління Сил територіальної оборони: засвідчені належним чином копії документів, що стали підставою для складання висновку щодо самовільного залишення військової частини та дезертирство солдата ОСОБА_1 та подання до ВП №5 Синельниківського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області.

09.01.2024 від представника позивача (документ сформований в системі 08.01.2024) через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання про залучення третіх осіб та загальний порядок судового розгляду.

Щодо клопотання про залучення третіх осіб.

Представник позивача просить залучити до участі у справі в якості третіх осіб: 1. Військову частину НОМЕР_4 , 2. Генеральний штаб Збройних Сил України.

В обґрунтування клопотання представником позивача зазначено наступне. Враховуючи виключні повноваження Головнокомандувача ЗСУ на призначення спеціальної кадрової перевірки, службовця юридичної особи, подальше переведення із призначенням на керівну посаду в ЗСУ, відсутність такого наказу унеможливлювала винесення будь-яким командиром нижчої ланки військового управління наказів щодо ОСОБА_3 . Це відноситься і до структурної ланки Сил Територіальної оборони ЗСУ та командирів військових частин Сил ТрО, включно із командиром в/ч НОМЕР_4 , як старшого командира відносно в/ч НОМЕР_1 . Відтак, вирішення судом суто правового питання про обґрунтованість підстав позову щодо відсутності у майора ОСОБА_3 належних повноважень на вчинення оскаржуваних дій та винесення оскаржуваних наказів залежить від встановлення обставин, коли і яким наказом Головнокомандувач ЗСУ реалізував свої повноваження щодо вирішення питання про переведення майора ОСОБА_3 до лав ЗСУ із призначенням його на посаду командира в/ч НОМЕР_1 .

Розглянувши подане представником позивача клопотання про залучення третіх осіб, суд виходить з наступного.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справ (частина перша, друга статті 9 КАС України).

Відповідно до частини другої статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Згідно положень частини четвертої статті 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Водночас, представником позивача у заявленому клопотанні про залучення третіх осіб не обґрунтовано, на яких підставах вказаних третіх осіб належить залучити до участі у справі, на які права і обов`язки Військової частини НОМЕР_4 , 2. Генерального штабу Збройних Сил України та яким чином може вплинути судове рішення у цій справі.

З огляду на викладене, клопотання представника позивача про залучення третіх осіб не є обґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Щодо клопотання про загальний порядок судового розгляду.

В обґрунтування клопотання представником позивача зазначено наступне. У зв`язку із необхідністю вирішення питання щодо необхідного обсягу доказів та їх виду, порядку витребування, а також вирішення питання про виклик свідків для отримання фактичних відомостей представник вважає необхідним перейти до загального порядку судового розгляду справи із викликом представників всіх сторін.

Розглянувши подане представником позивача клопотання, суд виходить з наступного.

Статтею 1 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що цей Кодекс визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

Частинами 1-3 статті 12 КАС України передбачено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому, частиною 4 статті 12 КАС України визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно із частиною 2 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом частиною 4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, цим Кодексом визначено виключні категорії спорів, які не можуть бути розглянуті адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, законодавець чітко визначив, що за правилами спрощеного позовного провадження може розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, перелічених у частині 4 статті 12 КАС України та у частині 4 статті 257 КАС України.

Проте, предмет спору у даній справі не віднесений до категорій, перелічених у частині 4 статті 12 КАС України та частині 4 статті 257 КАС України.

Суд зазначає, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав (абзац перший підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до частині 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Позивач та його представник не обмежені у своєму праві подавати заяви по суті, пояснення із викладенням своєї позиції щодо суті спору, докази на підтвердження зазначених обставин, а також заявляти клопотання та заяви, наводити свої доводи, міркування щодо спірного питання, заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань відповідача, та користуватись усіма наданими процесуальними правами учасників справи.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Таким чином, розгляд справ у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами не свідчить про порушення принципів верховенства права, законності, рівності всіх учасників адміністративного процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування усіх обставин справи.

Представник позивача у клопотанні хоч і посилається на те, що для повного та всебічного встановлення усіх обставин справи необхідно проведення засідання, проте не зазначає, встановлення яких саме обставин у справі є неможливим шляхом дослідження письмових доказів і письмових пояснень та вимагає проведення судового засідання.

Покликання на значимість справи не може бути сприйняте як належний аргумент для переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Будь-який спір з огляду на дії позивача щодо його ініціювання є значимими для нього, так само як і для відповідача, оскільки судове провадження має наслідком ухвалення судового рішення, яким вирішується спір між ними. При цьому, суд звертає увагу, що таке судове рішення підлягатиме оскарженню в порядку, визначеному КАС України.

Крім цього, представником позивача не обґрунтовано необхідності розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, не обґрунтовано недоцільність розгляду справи у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін у письмовому провадженні.

За викладених обставин, клопотання представника позивача необґрунтоване та задоволенню не підлягає.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) судом також враховано наступне.

24 лютого 2022 року Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 введено воєнний стан на території України з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

В подальшому, воєнний стан в країні неодноразово продовжувався та на час вирішення клопотання не припинений та не скасований.

В силу положень частини першої статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження, зокрема, судів.

Відповідно до статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 № 389-VIII у умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

З огляду на предмет спору, характер спірних правовідносин, а також приймаючи до уваги рішення Ради суддів України від 05.08.2022 № 23 щодо роботи судів в умовах воєнного стану, враховуючи нестабільність ситуації в регіоні з початку повномасштабної військової агресії, часті масовані ракетні обстріли всієї території України, в тому числі території м. Дніпра та Дніпропетровської області, суд вважає за необхідне продовжити розгляд справи у спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін (у письмовому провадженні), оскільки участь сторін у судовому засіданні в приміщенні суду може бути небезпечна для їх життя та здоров`я.

Керуючись ст. ст. 9, 12, 257, 262, 248, 256 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про залучення третіх осіб та загальний порядок судового розгляду у справі №160/13190/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Регіонального управління Сил територіальної оборони про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала не може бути оскаржена окремо, але заперечення проти неї можуть бути включені до скарги на судове рішення, ухвалене за результатами розгляду даної справи.

Суддя М.М. Бухтіярова