Справа № 580/10869/23
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2024-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову у призначенні судово-економічної експертизи

09 січня 2024 року Справа № 580/10869/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Руденко А.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Могили І.В.,

представника відповідача Покотілової І.Ю.(за довіреністю),

розглянувши у підготовчому засіданні в загальному позовному провадженні в приміщенні суду клопотання позивача про призначення судово-економічної експертизи у справі за позовом ТОВ «Завод Смілянська хлодня» до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

встановив:

16.01.2023 до Черкаського окружного адміністративного суду звернулося товариство з обмеженою відповідальністю «Завод Смілянська Хлодня» з позовною заявою до Головного управління ДПС у Черкаській області, в якій просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 25.09.2023 № 8896/23-00-07-08-01.

Ухвалою судді від 21.11.2023 позовна заява прийнята до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання.

03.01.2023 позивач подав до суду клопотання про призначення судово-економічної експертизи.

Обгрунтовуючи клопотання вказав, що спірним податковим повідомленням-рішенням застосовані штрафні санкції за порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів, встановлених пунктом 21 розділу 11 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою правління НБУ від 02.01.2019 №5. При цьому відповідач обчислював період прострочення починаючи з дня митного оформлення товару, в той час як після оформлення митних декларацій експортований товар знаходився на території України ще декілька днів (від 1 до 8 днів) до моменту перетину кордону. З посиланням на правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 27.02.2018 у справі №П/811/2370/15 та постанові від 15.06.2023 у справі №П/811/72/16, зазначає, що відсутні підстави для висновку, що експортна операція була завершена саме в момент оформлення митних декларацій. Отже спірними є кількість днів прострочення, курс валют та ставка пені за кожен день прострочення. За таких обставин на думку позивача розрахунок пені, доданий до акта перевірки та оспорюваного рішення є необгрунтованим і безпідставним. Вважає, що для вирішення питання щодо правомірності нарахованої пені потрібні знання в області економіки, бухгалтерського обліку та звітності.

У підготовчому засіданні представник відповідача проти задоволення клопотання заперечив, зазначив, що ч. 1. 2 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» передбачають дату, з якої починає обчислюватись період прострочення, а саме: день митного оформлення товару. Вважає, що посилання позивача на правові висновки Верховного Суду у вказаних постановах є необгрунтованим, оскільки вказані правові висновки зроблені у зв`язку із застосуванням Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», який на час спірних відносин є нечинним.

Розглянувши клопотання про призначення судово-економічної експертизи суд дійшов висновку про відсутність підстав для її призначення з огляду на таке.

Згідно ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2 вказаної статті).

Згідно ч. ст. 101 КАС України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Кодексом адміністративного судочинства України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Судова експертиза -це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (ст.1 Закону України «Про судову експертизу»).

В роз`ясненнях, викладених у пунктах 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернуто увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Як вбачається з позовної заяви та клопотання про призначення судово-економічної експертизи, позивач вважає, що обчислення строку виплати заборгованості за експортованими товарами починається з моменту вчинення експортної операції, якою є дата перетину кордону. При цьому посилається на Закон України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» та правові висновки Верховного Суду.

Так, згідно ст. 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» виручка резидентів в іноземній валюті від експорту продукції підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки виплати заборгованостей, зазначені у контрактах, але не пізніше 180 календарних днів з дати митного оформлення (виписки вивізної вантажної митної декларації такої продукції, що експортується.

Водночас відповідач стверджує, що згідно ч. 2 ст. 13 Закону України «Про валюту та валютні операції» обчислення строку виплати заборгованості за експортованими товарами починається з дня митного оформлення продукції, що експортується, про що свідчить відбиток особистої номерної печатки посадової особи митного органу на митній декларації.

Отже визначення строку виплати заборгованості за експортованими товарами є питанням права, що не може бути предметом висновку експерта.

Щодо обрахунку кількості днів прострочення, то вони визначаються відповідно до кількості календарних днів у періоді прострочення.

Курс гривні щодо іноземних валют на момент виникнення заборгованості опублікований на офіційному сайті Національного банку України.

Ставка пені 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором за кожний день прострочення передбачена частиною 5 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції».

Отже визначення суми пені здійснюється шляхом вчинення арифметичних дій і не потребує спеціальних знань у галузі економіки та бухгалтерського обліку.

При цьому позивач має право надати до суду розрахунок суми пені, обрахований ним самостійно.

З огляду на зазначене суд не вбачає підстав для призначення судово-економічної експертизи, тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 72, 73, 101, 102, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання позивача ТОВ «Завод Смілянська хлодня»» про призначення судово-економічної експертизи відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути викладені у апеляційній скарзі на рішення суду.

Повний текст ухвали складений 10 січня 2024 року.

Суддя Алла РУДЕНКО