Справа № 160/33176/23
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2024-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

10 січня 2024 рокуСправа №160/33176/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Сліпець Н.Є., розглянувши у спрощеному позовному провадженні (у письмовому провадженні) клопотання Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про розгляд справи за правилами загального провадження з обов`язковим викликом представника в адміністративній справі №160/33176/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про зобов`язання вчинити певні дії, -

УСТАНОВИВ:

19.12.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, в якій просить суд:

- змусити ГУ ДМС у Дніпропетровській області - знищити персональні дані ОСОБА_1 , які на момент отримання ними даної заяви, знаходяться в Єдиному державному демографічному реєстрі, у тому числі Унікальний номер запису в реєстрі за яким закріплені персональні дані ОСОБА_1 - на виконання вимог і положень Закону України «Про захист персональних даних», у встановленому законодавством порядку; оскільки жодний дозвіл, підпис або будь що інше, ДМС та інші територіальні підрозділи від ОСОБА_1 - не отримували, та відсутні будь-які дозволи на оцифровку, збір біометрії тіла, або обробку, збирання, використання, копіювання, передачу особистих даних про особу ОСОБА_1 та ін.;

- наголосити в мотиваційній частині, що форма паспорта повинна чітко відповідати опису в Законі затвердженого Постановою Верховної Ради України 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ про його оформлення та вказаного додатку. Також наголосити, що типографія (тобто центр який займається розробкою та друком документу) обов`язково врахував чітку не відповідність форми паспорта до Закону № 2503-ХІІ, оскільки вже за багато років потрібно виправити 5 помилок при розробці паспорта-книжки відповідно до Постанови КМУ про Український Правопис № 437 від 22 травня 2019 р, та Закону про Паспорт України № 2503-ХІІ. (Додаток 2);

- просить наголосити, та вказати, що за чітким, фактичним рішенням Верховного Суду справи № 806/3265/17 (Пз/9901/2/18), що: посилання ДМС на постанову КМУ від 25.03.2015 року № 302, є неприпустимим оскільки Наказ МВС від 13.04.2012 р. № 320 втратив чинність, й наразі в ДМС відсутні підстави для того, щоб постійно вимагати виконувати незаконні розпорядження, оскільки це нівелює законодавство, знищує конституційний лад в країні та тягне за собою кримінальну відповідальності;

- компенсувати ОСОБА_1 морально психологічну шкоду на підставі фактичного попередження ГУ ДМС у Дніпропетровській області про Закону вимогу отримати гарантовану державою "послугу" в розробці та видачі мені паспорту книжечки; оскільки це створює морально-психологічну шкоду та страждання для ОСОБА_1 , яка вимушена вимагати моральну компенсацію в розмірі 1000000 грн. (одного мільйону гривень) (на мій власний рахунок ІВАN НОМЕР_1 ) на підставі регулярного, постійного та навмисного ігнорування закону, фактичного невиконання конституційних обов`язків посадових осіб, ігнорування та перекручування норм законів, які вже чітко фактично та беззаперечно розтлумачені КСУ та ВП ВС.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.12.2023 відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами з 10.01.2024, відповідно до ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

09.01.2024 відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнає та просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Разом із відзивом відповідачем подано заяву про розгляд справи за правилами загального провадження з обов`язковим викликом представника, в обґрунтування якої посилався на загальні засади (принципи) судоустрою в Україні, закріплені в КАС України, та зазначив, що для законного і обґрунтованого рішення суду існує необхідність офіційного з`ясування у судовому засіданні всіх обставин у справі.

Розглянувши подане відповідачем клопотання, суд доходить наступних висновків.

Статтею 1 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що цей Кодекс визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах (далі - КАС України).

Відповідно до положень частин 1, 4 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.

За змістом частини першої та другої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з пунктом 10 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини першої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Статтею 260 КАС України передбачено, що питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно із частиною п`ятою статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч.6 цієї статті суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно із частиною восьмою статті 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами. Однак суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони може призначити судове засідання за наявності достатніх для цього обґрунтованих підстав.

Проте, відповідачем не обґрунтовано необхідності розгляду справи за правилами загального провадження з обов`язковим викликом представника, не обґрунтовано недоцільність розгляду справи у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін у письмовому провадженні.

Відповідач у клопотанні хоч і посилається на те, що він не погоджується з позовною заявою, проте не зазначає, встановлення яких саме обставин у справі є неможливим шляхом дослідження письмових доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання, та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи або їх повноту.

Суд звертає увагу, що рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав (абзац перший підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідач не обмежений у своєму праві подавати заяви по суті, інші пояснення із викладенням своєї позиції щодо суті спору, а також заявляти клопотання та заяви, наводити свої доводи, міркування щодо спірного питання, заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань позивача, та користуватись усіма наданими процесуальними правами учасників справи.

Таким чином, розгляд справ у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами жодним чином не свідчить про порушення принципів верховенства права, законності, рівності всіх учасників адміністративного процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування усіх обставин справи.

Враховуючи викладене, суд вважає клопотання відповідача необґрунтованим та не знаходить підстав здійснювати розгляд справи за правилами загального провадження з обов`язковим викликом представника.

Керуючись ст. ст. 9, 12, 257, 262, 248, 256 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про розгляд справи №160/33176/23 за правилами загального провадження з обов`язковим викликом представника - відмовити.

Ухвала не може бути оскаржена окремо, але заперечення проти неї можуть бути включені до скарги на судове рішення, ухвалене за результатами розгляду даної справи.

Суддя Н.Є. Сліпець