Справа № 580/209/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 січня 2024 року справа № 580/209/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув матеріали адміністративної справи № 580/209/24 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18001, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

04.01.2024 вх. №745/24 позивач у позовній заяві просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо зменшення пенсії за вислугу років ОСОБА_1 з 90 % до 70% суми грошового забезпечення під час перерахунку з 01.01.2016;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити з 01.01.2016 перерахунок та виплату пенсії за вислугу років ОСОБА_1 у розмірі 90 % суми грошового забезпечення;

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо проведення перерахунку пенсії за вислугу років ОСОБА_1 з 01.12.2019 з обмеженням максимальним розміром на підставі довідки від 01.08.2022;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити з 01.12.2019 перерахунок та виплату пенсії за вислугу років ОСОБА_1 з 01.12.2019 з розміру 90% грошового забезпечення без обмеженням максимальним розміром на підставі довідки від 01.08.2022 та здійснити виплату різниці.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Відповідно до п. 4 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Верховний Суд у справі №640/16224/19 (провадження №К/9901/22967/20) зазначає, що як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права.

Усупереч п.4 ч. 5 статті 160 КАС України представник позивача не зазначає яке саме право (інтерес ) позивача і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем.

Згідно з частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, на звернення до адміністративного суду, якщо особа вважає, що суб`єктом владних повноважень порушені права. Відповідно до висновку Верховного Суду в ухвалі від 23.01.2019 у справі №9901/35/19 особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права. Позивача обирає спосіб захисту, що не відповідає формалізованому способу згідно ч.1 статті 5 КАС України.

Підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують позов, зокрема, факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Представник позивача у позовній заяві зазначає підстави позову:щодо зменшення основного розміру пенсії з 90% до 70% під час перерахунку з 01.01.2016 та щодо обмеження пенсії максимальним розміром при перерахунку пенсії 01.12.2019, що є різними у контексті дослідження та аналізу різних документів і обставин окремо щодо позивача.

Предметом позовної заяви є об`єднані вимоги, що мають самостійні обсяги і стандарти доказування та підтверджуються різними доказами. Для з`ясування правомірності є необхідним з`ясування значного обсягу обставин із дослідженням кожного окремого епізоду, що свідчить про індивідуальний предмет доказування у кожному конкретному випадку.

Згідно з ч.1 ст.172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Позивачем усупереч ч.1 ст.172 КАС України об`єднано вимоги, що не є основними або похідними щодо одна до одної, розгляд об`єднаних вимог ускладнить вирішення спору по суті.

Усупереч вимог ч.1 ст.5 КАС України позивач сформував вимоги без урахування висновків Верховного Суду у справах (№824/399/17-а - суд зв`язаний предметом і обсягом заявлених вимог; №9901/35/19 - визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу має сформулюватися максимально чітко і зрозуміло) та рекомендацій: «Як формулювати позовні вимоги та будувати доводи в адміністративних справах» / https://zib.com.ua/ua/157531-yak_formulyuvati_pozovni_vimogi_ta_buduvati_dovodi_v_adminsp.html.

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

Верховний Суд у справі №640/16224/19 (провадження №К/9901/22967/20) зауважує, що як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Позивач додає квитанцію про сплату судового збору у сумі 2147,20 грн, проте у четвертій вимозі просить зокрема нарахувати та виплатити пенсію з 01.12.2019 з розміру 90% грошового забезпечення, що не є похідною до першої, другої та третьої, а доказу доплати судового збору не додає.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 160, 161, 169, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: позовної заяви з обранням належного формалізованого способу захисту відповідно до ч.1 ст.5 КАС України та сформованими позовними вимогами з урахуванням правил об`єднанння/роз`єднання вимог; надання доказу доплати судового збору у сумі 1073,60 грн за кожну вимогу немайнового характеру, що немає похідного характеру.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА