Справа № 620/11134/23
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2024-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач - Губська Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

суддів: Карпушової О.В., Файдюка В.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України на ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2023 року у справі за заявою Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України до ОСОБА_1 про стягнення коштів за видані предмети речового майна,-

В С Т А Н О В И В:

Військова частина НОМЕР_1 Національної гвардії України звернулась до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на її користь кошти за видані предмети речового майна, строки експлуатації (носіння) яких не закінчився, кошти за підписання першого контракту та використаної щорічної відпустки у розмірі 18 042, 93 грн. із них: 8 711, 45 грн за предмети речового майна, строки експлуатації (носіння) яких не закінчився; 2 131, 48 грн за недослужений період контракту пропорційно часу, який залишився до закінчення дії контракту, у зв`язку з достроковим припиненням (розірванням) першого контракту та звільнення з військової служби через службову невідповідність військовослужбовця; 7 200, 00 грн за 20 днів наперед використаної щорічної основної відпустки за 2021 рік та звільнено з військової служби через службову невідповідність військовослужбовця до закінчення календарного року.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2023 року визнано неповажними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду з цим позовом та позовну заяву повернуто позивачу на підставі п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що у зв`язку з введенням карантину через COVID-19 строки визначені, зокрема ст. 122 КАС України, продовжені на строк дії такого карантину. Тобто, оскільки карантин діяв до 30.06.2023, позов подано в межах визначеного строку.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Судом установлено, що відповідач проходив військову службу у Військовій частині НОМЕР_1 Національної гвардії України та наказом від 12.05.2021 № 92 його було виключено зі списків особового складу військової частини та знято з усіх видів забезпечення. У зв`язку з достроковим розірванням контракту у відповідача виникло зобов`язання відшкодувати позивачу спірні виплати.

13.12.2021 відповідача ознайомлено з претензією № 17 від 13.12.2021 щодо утримання вартості виданих предметів речового майна, строки експлуатації (носіння) яких не закінчився, утримання коштів за підписання першого контракту, використаної щорічної відпустки, із якою він був згоден та зобов`язався сплатити суму протягом 20 днів з моменту ознайомлення з претензією.

Таким чином, з 02.01.2022 у позивача виникли підстави, що дають повноваження на звернення до суду з відповідним позовом у строки, встановлені КАС України, проте позовна заява подана до суду лише 31.07.2023, що свідчить про пропуск встановленого законом строку для звернення до адміністративного суду.

Так, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28.03.2018 у справі № 809/1087/17 та від 22.11.2018 у справі №815/91/18.

У постанові від 17.09.2020 у справі №640/12324/19 Верховний Суд зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже позивач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на судовий захист, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом, як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Наведене відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 10.09.2020 у справі №806/2321/16.

При цьому, для здійснення судом належної оцінки та перевірки доводів, наведених заявником в обґрунтування поважності підстав пропуску строку звернення до суду, такі доводи повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами, з яких достовірно вбачається існування обставин, зазначених у заяві про поновлення строку.

Питання, пов`язані з оцінкою поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, неодноразово вирішувалось й Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 27.05.2020 у справі № 9901/546/19 висловлено правову позицію про те, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

В даному випадку причини пропуску строку звернення до суду позивач обґрунтовує тим, що у зв`язку з введенням карантину через COVID-19 строки визначені, зокрема ст. 122 КАС України, продовжені на строк дії такого карантину, отже вважає цей строк не пропущеним.

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 (зі змінами та доповненнями) Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 відповідно до ст. 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» від 06.04.2000 № 1645-III, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій на усій території України запроваджено карантин з 12.03.2020.

При цьому, відповідно до п. 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України, внесеного Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічний гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 № 540-ІХ (далі - Закон № 540-ІХ) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, ст. 122 КАС України продовжуються на строк дії такого карантину.

Разом з тим, 17.07.2020 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020 №731-ХІ, яким, серед іншого, внесені зміни до п. 3 розд. VI «Прикінцеві положення» КАС України, та яким, зокрема, встановлено наступне: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Процесуальні строки, які були продовжені відповідно до п. 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України в редакції Закону № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Таким чином, відповідно до процесуальних змін, строк, який було продовжено на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), сплинув 06.08.2020.

Отже, подаючи позовну заяву 31.07.2023, Військова частина НОМЕР_1 Національної гвардії України пропустила строк звернення до суду, визначений ст. 122 КАС України.

За таких обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, ухвала суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм процесуального права, а викладені у скарзі міркування та твердження апелянта не спростовують правильності висновків суду.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України - залишити без задоволення.

Ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2023 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: Л.В. Губська

Судді: О.В. Карпушова

В.В. Файдюк