Справа № 160/20706/23
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2023-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Тулянцевої І.В., розглянувши у місті Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до відповідача-1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, відповідача-2 Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
16 серпня 2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до відповідача-1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, відповідача-2 Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ № 937 від 03 серпня 2023 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського відділу реагування патрульної поліції Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що він працює на посаді поліцейського відділу реагування патрульної поліції Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області. Наказом Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №937 від 03.08.2023 року позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани. Згідно Наказу № 937 від 03.08.2023 року позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді суворої догани за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у неналежному виконанні службових обов`язків, а саме - порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1,2 частини 1 статті 18, частини 1 статті 8 ЗУ «Про Національну поліцію», частини 2 статті 264 КУпАП, частини 5 розділу ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18.12.2018 № 1026, та частини 12 розділу ІІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 № 1376, що виразилось у проведенні особистого огляду громадянина без присутності двох понятих, а також без складання відповідного протоколу за даним фактом, та не веденні безперервної відеозйомки, з урахуванням службової діяльності в умовах воєнного стану. Позивач вважає наказ №937 від 03.08.2023 року в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності протиправним, оскільки в його діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення, а також було порушено процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності, у зв`язку із чим позивач звернувся до суду з цим позовом. Разом із адміністративним позовом позивачем було подано до суду клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача- Первинну професійну спілку «Правозахисники країни», оскільки результати розгляду справи вплинуть на права позивача, законні інтереси та обов`язки, так як він є її членом. Також позивачем разом із адміністративним позовом було подано до суду клопотання про витребування доказів у Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, а саме - належним чином засвідчені копії всіх матеріалів службового розслідування (Наказ №937 від 03.08.2023 року ГУНП в Дніпропетровській області), в тому числі висновку за результатами службового розслідування, копії наказу про склад дисциплінарної комісії, копію наказу про застосування дисциплінарного стягнення і наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, в тому числі додатків - відеозапис з нагрудної бодікамери (портативного відеореєстратора) ОСОБА_1 .
Ухвалою суду від 13.09.2023 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Також зазначеною ухвалою було відмовлено у задоволенні клопотання про залучення у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Первинної професійної спілки «Правозахисники країни».
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідачів. Витребувано у Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області завірену належним чином копію матеріалів службового розслідування, що стали підставою для винесення наказу №937 від 03.08.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.
Копію ухвали про відкриття провадження у справі та відмову у задоволенні клопотання про залучення третьої особи, отримано представником відповідача 14.09.2023 року, про що в матеріалах справи міститься довідка про доставку електронного листа.
09 жовтня 2023 року представником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області подано до суду відзив на позовну заяву, в якому відповідач-1 заперечив проти позову та зазначив, що згідно з п. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Відповідно п. 4 ст. 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, інші керівники застосовують дисциплінарні стягнення в межах повноважень, визначених керівником Національної поліції України. Відповідно до Переліку посад керівників Національної поліції України та їх повноважень щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень, затвердженого наказом Національної поліції України 04.10.2018 року № 929, начальники відділів поліції ГУНП в областях, управлінь поліції ГУНП в м. Києві уповноважені на накладання таких дисциплінарних стягнень як зауваження, догана або сувора догана. Також відповідач зазначає, що наказ Кам`янського РУП ГУНП від 03.08.2023 № 937 про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області не видавався, дисциплінарне стягнення у виді суворої догани застосовано саме наказом Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, у зв`язку із чим вважають, що належним відповідачем у зазначеній справі повинен виступати Кам`янський РУП Головного управління Національної поліції, керівником якого видавався такий наказ.
09 жовтня 2023 року Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області до суду подано клопотання про заміну сторони провадження в обґрунтування якого відповідачем-1 зазначено, що згідно довідки відділу документального забезпечення ГУНП в Дніпропетровській області, наказ Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції від 03.08.2023 № 937 не видавався, а за обліками Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області за № 937, міститься наказ від 27.04.2023 «Про внесення змін до п. 3, 4 наказу ГУНП від 31.03.2023 № 752 «Про затвердження графіків чергування керівництва Головного управління та поліцейських структурних підрозділів ГУНП в Дніпропетровській області на квітень 2023 року.
Цією ж ухвалою відповідачам було надано строк для подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідачів. Витребувано у Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області завірену належним чином копію матеріалів службового розслідування, що стали підставою для винесення наказу №937 від 03.08.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.
Копію ухвали про залучення співвідповідача у справі, отримано представником відповідача та позивачем, про що в матеріалах справи містяться довідки про доставку електронних листів від 03.11.2023 року. Відповідачем-2 отримано ухвалу про залучення співвідповідача 14.11.2023 року, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення, яке наявне у матеріалах справи.
21 листопада 2023 року представником Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області подано до суду відзив на позовну заяву, в якому відповідач-2 заперечив проти позову та зазначив, що ОСОБА_1 перебуває на посаді поліцейського відділу реагування патрульної поліції Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області. Поліцейськими Кам`янського РУП ГУНП на підставі наказу Кам`янського РУП від 23.06.2023 №761, Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, було організовано проведення службового розслідування за фактом можливих неправомірних дій окремих поліцейських ВРПП Кам`янського РУП за участю співробітників Дніпропетровського управління ДВБ НП України. В результаті проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено порушення дисципліни та законності з боку окремих поліцейських ВРПП Кам`янського РУП, у т.ч. поліцейського ВРПП Кам`янського РУП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , про що видано відповідний наказ. Відповідно до наказу Кам`янського РУП ГУНП від 03.08.2023 №937 застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани відносно ОСОБА_1 . Відповідач-2 вважає, що оскаржуваний наказ є правомірним та прийнятим в межах чинного законодавства. Також на виконання ухвали суду від 26.10.2023 року представником Кам`янського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області 21 листопада 2023 року засобами поштового зв`язку подано до суду завірену належним чином копію матеріалів службового розслідування, що стали підставою для винесення наказу №937 від 03.08.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проходив службу в Національній поліції з 07.11.2015 року, на посаді поліцейського відділу реагування патрульної поліції Кам`янського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області з 01.02.2021 року.
На підставі наказу Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області від 23.06.2023 № 761 «Про організацію проведення службового розслідування» було розпочато службове розслідування за фактом можливих неправомірних дій окремих поліцейських ВРПП Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.
Наказом Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області від 05.07.2023 № 814 у зв`язку із необхідністю проведення опитувань значної кількості поліцейських, витребування додаткової інформації, строк службового розслідування було продовжено до 22.07.2023 року.
На підставі п.2 висновку службового розслідування, затвердженого 19.07.2023 року начальником Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області полковником поліції О. Клешня, до ОСОБА_1 , поліцейського відділу реагування патрульної поліції Кам`янського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області наказом Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області від 03.08.2023 № 937 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділу реагування патрульної поліції Кам`янського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області» було застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани за порушення службової дисципліни, недотримання вимог частини 1 статті 8, пунктів 1, 2 ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 2 статті 264 КУпАП України, частини 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 року № 1026, та частини 12 розділу III Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року № 1376, що виразилось у проведенні особистого огляду гр. ОСОБА_3 без присутності двох понятих, а також без складання відповідно протоколу за даним фактом, та не веденні безперервної відеозйомки, з урахуванням службової дисципліни, в умовах воєнного стану.
Позивач, не погодившись з правомірністю застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді суворої догани, у зв`язку із чим звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним відносинам, суд зазначає наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України установлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02 липня 2015 року № 580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон №580-VIII; у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
У своїй діяльності поліція відповідно до частини першої статті 3 Закону № 580-VIII керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Частинами першою, другою статті 19 Закону № 580-VIII передбачено, що в разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Закон України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" набрав чинності 07 жовтня 2018 року.
Згідно з преамбулою Дисциплінарного статуту Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна- дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Аналіз наведених вище положень Дисциплінарного статуту дає підстави для висновку, що порушенням поліцейським службової дисципліни вважається невиконання чи неналежне виконання ним обов`язків, визначених статтею 1 цього Статуту, у тому числі, основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону № 580-VIII.
Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту закріплено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
За приписами частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється (частина п`ята статті 13).
Як обумовлено частинами першою та другою статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Разом із тим, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Відповідно до приписів статті 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.
Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Пунктом 2 розділу ІІ Порядку № 893 визначено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 2 розділу VI Порядку № 893, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Згідно з пунктом 4 розділу VI Порядку № 893, в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування, зокрема: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: - висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; - вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;- відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; - запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування (пункт 5 розділу VI Порядку).
Наведені приписи узгоджуються з положеннями статей 15, 19 Дисциплінарного статуту.
Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.
Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Згідно з висновком службового розслідування від 19.07.2023 року було встановлено, що 20.06.2023 за вх. №44/53 УВБ до керівництва Кам`янського РУП надійшов лист Дніпропетровського управління ДВБ НП України, щодо можливих неправомірних дій вчинених відносно гр. ОСОБА_3 окремими поліцейськими Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області (вих. від 13.06.2023 №Г-232/42-03/03-23).
Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено наступне.
05.05.2023 співробітниками Дніпропетровського управління ДВБ НП України прийнято заяву від гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , який повідомив, що 01.05.2023 близько о 18.20 год працівниками ВРПП Кам`янського РУП ОСОБА_4 та ОСОБА_5 безпідставно затримали його, застосували до гр. ОСОБА_3 спеціальні засоби, нанесли тілесні ушкодження, після чого доставили останнього до Кам`янського РУП та склали відносно нього адміністративний протокол за ст. 185 КУпАП. При цьому, зі слів було застосовано фізичне насильство та заподіяні налямубі P.B.
Гр. ОСОБА_3 також надав висновок спеціаліста судово-медичного експерта №507 від 02.05.2023. У даному висновку судово-медичний експерт ОСОБА_6 (стаж роботи за фахом 15 років, експерт вищої кваліфікаційної категорії, 5 кваліфікаційний клас судового експерта) у підсумках зазначила, що виявлені у громадянина ОСОБА_3 ушкодження у вигляді синця на обличчі, синця на шиї, садна на тулубі, синців та садна на правій верхній кінцівці, садна на лівому плечі відносяться до легких тілесних ушкоджень, які мають незначні скороминущі наслідки (п.п. 2.3.5. «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» Наказу №6 МОЗ України.
Матеріалами службового розслідуванні також встановлено, що 01.05.2023 року о 17.59 за адресою: АДРЕСА_2 хвилин тому у дитини ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , невідомий чоловік з ножем забрав телефон «Ксеомі 9 редмі про» білого кольору, цвітний чохол.
Оскільки вищевказане повідомлення потребує негайного оперативного реагування, усім екіпажам поліції, що 01.05.2023 року заступили на патрулювання, по радіостанції передано орієнтування щодо прикмет особи, яка вчинила вказане кримінальне правопорушення.
На бодікамері №4565 було зафіксовано три відео:
З відеозапису бодікамер поліцейських вбачається, що інспектором ВРПП Кам`янського РУП Алєксандровим О.С. та інспектором ВРПП Кам`янського РУП лейтенантом поліції Дегтярьовим М.О. 01.05.2023 року близько 18:03 год. вчинялись дії відносно ОСОБА_3 в супереч порядку, встановленому ч. 2 ст. 264 КУпАП та п. 12 розділу III Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, поліцейськими фактично проводився особистий огляд гр. ОСОБА_3 без присутності двох понятих тієї ж статі, а також без складання відповідного протоколу за даним фактом, а тому дії ОСОБА_3 , який відмовився виконувати незаконну вимогу поліцейського, повністю узгоджуються з положеннями ч. 1 ст. 19 Конституції України, згідно якої правовий порядок в Україні грунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Так, з матеріалів службового розслідування вбачається, що відеозапис з нагрудної камери поліцейських за 01.05.2023, на якому безперервно зафіксовано перебіг подій з моменту початку виконання службових обов`язків до їх завершення, не містить жодних фактичних даних, які б документально підтверджували факт усної вимоги поліцейського пред`явити відповідні документи та факт відмови гр. ОСОБА_3 виконати таку вимогу поліцейського про пред`явлення ним документів, що посвідчують особу, тому за таких обставин відсутні підстави стверджувати, що 01.05.2023 поліцейським взагалі висувалась така вимога, а тому відносно ОСОБА_3 у встановленому законодавством порядку поліцейським не застосовувались превентивні заходи, передбачені ст.32 Закону України «Про Національну поліцію».
Натомість, на відеозаписі з нагрудної камери поліцейського за 01.05.2023 зафіксовано, як поліцейський вимагає від гр. ОСОБА_3 , щоб останній дістав речі з карманів куртки та показав їх поліцейським, при цьому поліцейські тримають гр. ОСОБА_3 за верхній одяг (рукава куртки), намагаються самостійно дістати речі, що знаходяться під курткою, яка одягнута на нього.
Після вказаних дій та висловлювань поліцейського гр. ОСОБА_3 вимагає, щоб запросили двох понятих для участі в особистому огляді, на що поліцейський в усній формі відмовляє, повідомляє декілька разів про необхідність виконання його вимоги, погрожуючи при цьому, що в іншому випадку на нього будуть одягнуті кайданки.
Після того, як поліцейський відмовився запросити для проведення огляду особи двох понятих, гр. ОСОБА_3 відмовився від подальшого проведення огляду особи, зокрема добровільно показати речі, які знаходились при ньому, тому як вважав дії поліцейського, який порушував встановлену КУпАП процедуру особистого огляду, незаконними.
Крім того, під час розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП відносно гр. ОСОБА_3 в Заводському районному суді м.Дніпродзержинська, пояснення свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , не знайшли своє підтвердження та були спростовані показами свідків наданими ними під час судового засідання, згідно до яких останні заявили про те, що вони не мали можливості свідчити про обставини розмови яка відбувалася 01.05.2023 року на час події між представниками поліції, та раніше невідомим їм громадянином ОСОБА_3 , так як вони знаходилися на відстані від місця події, у салоні автомобіля, із закритими вікнами та дверима. Також вони не підтвердили, що ОСОБА_3 вів себе на час події агресивно, та хапав чи штовхав співробітників поліції, натомість останні зазначили, що ОСОБА_3 поводився спокійно. Факт підписання пояснень від їх імені 01.05.2023 року свідками був підтверджений, але останні зазначили, що довірилися співробітникам поліції, які надали їм для підписання зазначені пояснення, які вони не читали.
На підставі вище викладеного та зібраних матеріалів дисциплінарною комісією зроблено висновок про те, що порушення дисципліни та законності з боку поліцейського ВРПП Кам`янського РУП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , інспектора ВРПП Кам`янського РУП лейтенанта поліції ОСОБА_10 , інспектора ВРПП Кам`янського РУП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 стали можливими внаслідок неналежного виконання службових обов`язків та недотримання вимог Закону України «Про Національну поліцію», КУпАП, Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 року № 1026, Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376.
27 липня 2023 року начальником ВП Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області складено доповідну записку, з якої вбачається, що дисциплінарна комісія вважає за необхідне підготувати відповідний наказ для застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення на ступінь вище (суворої догани) у зв`язку із тим, що раніше позивач притягався до дисциплінарної відповідальності у виді догани.
Як було зазначено вище, наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 03.08.2023 р. №937 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділу реагування патрульної поліції Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області» за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, частини 1 статті 8 Закону України «Про Національну поліцію», частини 2 статті 264 КУпАП, частини 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 №1026, та частини 12 розділу III Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 №1376, що виразилось у проведенні особистого огляду гр. ОСОБА_3 без присутності двох понятих, а також без складання відповідно протоколу за даним фактом, та не веденні безперервної відеозйомки, з урахуванням службової діяльності в умовах воєнного стану, застосувати до поліцейського відділу реагування патрульної поліції Кам`янського районного управління поліції ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0044950), дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
Так, підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 стали матеріали службового розслідування, яке проводилось з метою повної і всебічної перевірки за фактом можливого порушення службової дисципліни позивачем.
Суд критично ставиться до доводів позивача щодо того, що ним було складено протокол та викликано понятих, оскільки зазначені дії ним були вчинені вже після доставлення гр. ОСОБА_3 до управління поліції, а не під час затримання.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 264 КУпАП, особистий огляд може провадитись уповноваженою на те особою однієї статі з оглядуваним і в присутності двох понятих тієї ж статі.
Згідно ч.5 ст.264 КУпАП, про особистий огляд, огляд речей складається протокол або про це робиться відповідний запис у протоколі про адміністративне правопорушення або в протоколі про адміністративне затримання.
Таким чином, з відеозапису портативної камери поліцейського вбачається, що останнім 01.05.2023 близько 18 год. 03 хв. вчинялись дії відносно гр. ОСОБА_3 всупереч порядку, встановленого ч.2 ст.264 КУпАП України та п.12 розділу III Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, поліцейським фактично проводився особистий огляд гр. ОСОБА_3 без присутності двох понятих тієї ж статі, а також без складання відповідно протоколу за даним фактом.
Судом також встановлено, що в провадженні Заводського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області перебувала справа про адміністративне правопорушення № 208/4069/23 (провадження № 3/208/1177/23) за розглядом якої суддею 06.06.2023 року прийнято рішення, яким провадження у справі про адміністративне правопорушення, відносно громадянина ОСОБА_3 , за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП України, закрито за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Вказане рішення районного суду набрало законної сили 19.06.2023 року.
Вищезазначені висновки та факти були встановлені в даному рішенні суду по справі №208/4069/23.
Також, суд критично ставиться до доводів позивача, що останньому не було відомо про проведення службового розслідування відносно нього та, як наслідок, позбавлення його права на захист, оскільки в матеріалах справи наявні докази того, що позивачу достеменно було відомо про службове розслідування, можливість надання пояснень тощо.
Посилання позивача на те, що під час проведення службового розслідування йому не було надано матеріалів відеозаписів з бодікамер є безпідставним з огляду на таке.
Питання застосування органами, підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції автоматичної фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, доступ до відеозаписів працівників поліції та інших осіб, порядок зберігання, видачу та приймання технічних приладів і технічних засобів, а також зберігання, видалення та використання інформації, отриманої з цих приладів, врегульовано Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, яка затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України №1026 від 18.12.2018р.
Частиною 5 розділу ІІ «Порядок застосування портативних відеореєстраторів та карт пам`яті до них, їх облік, зберігання та видача відеозаписів» вказаної Інструкції передбачено, що включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.
Частиною 6 розділу VIIІ «Загальний порядок зберігання та видачі відеозаписів» вказаної Інструкції передбачено, що дозвіл на копіювання та видачу відеозаписів надається відповідальній особі виключно за рішенням керівника цього органу, підрозділу поліції. Копіювання та видача відеозапису проводяться відповідальною особою на підставі відповідного письмового доручення керівника органу, підрозділу поліції або особи, яка виконує його обов`язки. У разі копіювання та видачі відеозапису робиться відмітка в Журналі обліку копіювання та видачі відеозаписів зі стаціонарної системи або в Журналі обліку.
Натомість, матеріали справи не місять доказів того, що позивач звертався до керівника органу з відповідним рапортом про надання відеоматеріалів.
Відповідно до своїх посадових інструкцій старший сержант поліції ОСОБА_1 зобов`язаний дотримуватися службової дисципліни, антикорупційного законодавства, вивчати нормативно-правову базу з питань правоохоронної діяльності, неухильно дотримуватися її положень при здійсненні службових повноважень.
Відповідно до п.3 ст.1 Дисциплінарного статуту поліцейський зобов`язаний поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень.
Згідно з п.2 ч.1 Дисциплінарного статуту метою правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.
При накладенні на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення відповідачем було враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяну шкоду, попередню поведінку позивача та ставлення до виконання службових обов`язків.
ОСОБА_1 склавши Присягу, добровільно взяв на себе вищевказані зобов`язання, і був обізнаний, що за порушення цих вимог його буде витягнуто до суворої дисциплінарної відповідальності, аж до звільнення зі служби в поліції.
Поведінка працівника поліції завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму і морально-етичним принципам правоохоронця. Ніщо не повинно паплюжити ділову репутацію та авторитет правоохоронного органу.
Відповідно до ст.19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону; з гідно з ч.2 ст.5 Дисциплінарного статуту поліцейські, яких в установленому законодавством порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, водночас можуть нести і дисциплінарну відповідальність згідно з Дисциплінарним статутом.
Суд вважає, що рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача ґрунтується на самостійних правових підставах.
Так, поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства та Присяги.
Таким чином, позивач, у силу своїх службових обов`язків, був зобов`язаний не допускати дій, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших стосунків, які носять корисливий або протиправний характер.
Відповідно до вимог ст.ст.3, 8, 13 Дисциплінарного статуту визначення виду дисциплінарного стягнення, яке необхідно накласти на поліцейського, є переважним (дискреційним) правом начальника відповідача.
Також суд зауважує, що обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.
Аналогічні висновки містять в постановах Верховного Суду від 21.12.2018 року по справі №805/623/16-а, від 25.04.2018 року у справі №800/547/17, від 22.03.2019 року у справі 804/676/18, від 22.11.2019 року у справі 826/6107/18, від 31.03.2020 року у справі 806/2492/16, від 25.06.2020 року №2240/2329/16.
Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Суд звертає увагу сторін, що за наслідками розгляду цієї адміністративної справи він не надає оцінку всім доказам наявним в ній, а лише тільки тим доказам, які безпосередньо стосуються позивача .
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04), згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 ст.9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для відмови у задоволенні позовних вимог.
Судові витрати не підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.
На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 9, 72-90, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, встановлені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Тулянцева