Справа № 320/26051/23
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2024-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкриття спрощеного провадження в адміністративній справі

без проведення судового засідання

10 січня 2024 року м. Київ Справа № 320/26051/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., отримавши та розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України , Верховної Ради України про стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Державної казначейської служби України , Верховної Ради України , у якому просить суд:

1. Стягнути з Держави Україна на користь ОСОБА_1 (( АДРЕСА_1 ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) матеріальну шкоду у вигляді недоотриманої державної (основної) пенсії за період з 01 січня 2015 року по 30 червня 2021 року включно у розмірі 186 401, 73 (сто вісімдесят шість тисяч чотириста одна) гри. 73 кой., заподіяну прийняттям неконституційного правового акту, шляхом безспірного списання Державною казначейською службою України коштів з відповідного рахунку Державного бюджету України.

2. Встановити судовий контроль за виконанням даного судового рішення та зобов`язати Державну казначейську службу України подати до суду протягом п`ятнадцяти календарних днів з дати набрання законної сили рішенням суду звіт про виконання судового рішення.

01.08.2023, ухвалою суду відповідно до ст. 169 КАС України вказана позовна заява була залишена без руху у зв`язку із невідповідністю останньої вимогам ч. 6 ст. 161 КАС України та запропоновано позивачу усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду письмових пояснень щодо строку звернення до суду та/або заяву про поновлення такого строку та докази поважності причин його пропуску, із зазначенням строку для усунення недоліків 10 днів з моменту отримання ухвали суду.

13.11.2023 позивач подав до суду пояснення до адміністративного позову з усуненими недоліками та з уточненими позовними вимогами:

"1. Визнати протиправними дії Верховної Ради України щодо нерозроблення порядку (юридичного механізму) відшкодування шкоди, якої зазнав ОСОБА_1 внаслідок дії статті 54 Закону № 796-ХІІ у редакції Закону № 76-VIII.

2. Зобов?язати Верховну Раду України з метою реального поновлення прав ОСОБА_1 , на які поширюється дія статті 54 Закону № 796-XII, розробити порядок (юридичний механізм) відшкодування шкоди, якої зазнав ОСОБА_1 внаслідок дії статті 54 Закону № 796-XII у редакції Закону № 76-VIII.

3. Стягнути з Держави Україна на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) матеріальну шкоду у вигляді недоотриманої державної (основної) пенсії за період з 01 січня 2015 року по 30 червня 2021 року включно у розмірі 186 401, 73 (сто вісімдесят шість тисяч чотириста одна) грн. 73 коп, заподіяну прийняттям неконституційного правового акту, шляхом безспірного списання Державною казначейською службою України коштів з відповідного рахунку Державного бюджету України.

4. Встановити судовий контроль за виконанням даного судового рішення та зобов?язати Державну казначейську службу України подати до суду протягом п?ятнадцяти календарних днів з дати набрання законної сили рішенням суду звіт про виконання судового рішення."

Щодо пропущеного строку звернення до суду в поясненні позивач посилається на правову позицію викладену в постановах Верховного Суду по справам № 646/6250/17 від 24.04.2018, № 646/6250/17 від 19.06.2018, № 635/7878/1 від 15.09.2020 та статтю 46 Закону України № 1058-IV від 09.07.2003 "Про загальнообов`язкове пенсійне страхування" відповідно до якої нараховані суми пенсії, на виплату яких пенсіонер мав право, але не отримав своєчасно з власної вини, виплачуються за минулий час, але не більше ніж за три роки до дня звернення за отриманням пенсії; нараховані суми пенсії, не отримані з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів. Також є посилання позивача на практику ЄСПЛ та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зокрема, вирішуючи клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду із позовом суд зазначає наступне.

Положеннями статті 55 Конституції України встановлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Положеннями частини першої статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що процесуальні строки це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені встановлюються судом.

Суд, відповідно до ч.1, ч.6 ст. 121 КАС України, за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк (частина перша, частина четверта статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України).

Разом з тим в контексті розгляду питання про поважність причин пропуску строку звернення до суду, суд враховує правову позицію, викладену у рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Іліан проти Туреччини", згідно з якою, правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватись з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання необхідно звертати увагу на обставини справи.

У справі "Bellet v. Fгаnсе" Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 §1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Як свідчить практика Європейського Суду з прав людини, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитися правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Беручи до уваги норми Конституції України, а також враховуючи практику Європейського Суду з прав людини, спрямовану на ефективний доступ особи до суду для захисту її порушеного права, з метою недопущення обмеження права позивача на судовий захист, суд вважає, що причини пропуску строку звернення позивача із позовною заявою до адміністративного суду є поважними, а тому, пропущений процесуальний строк звернення до суду необхідно поновити.

Суддя зазначає про те, що вчинені дії та прийняті у справі процесуальні рішення з урахуванням навантаження в роботі судді.

Спір виник з публічно-правових відносин та відповідно до статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України належить до юрисдикції адміністративних судів і підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 та 172 Кодексу адміністративного судочинства України, та подана з дотриманням правил підсудності особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України, немає.

Відповідно до положень статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Визнавши подані матеріали достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, керуючись статтями 118, 121, 122, 171, 243, 248, 257, 259-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Задовольнити заяву позивача.

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду із позовом та поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду із вимогами до Держави України в особі Верховної Ради України, Державної казначейської служби України про визнання протиправними дій зобов`язання вчинити дії та стягнення матеріальної шкоди у вигляді недоотриманої державної (основної) пенсії за період з 01 січня 2015 року по 30 червня 2021 року включно у розмірі 186 401, 73 грн. 73 коп.

Відкрити провадження в адміністративній справі за уточненими позовними вимогами ОСОБА_1 в редакції від 13.11.2023 до Держави України в особі Верховної Ради України, Державної казначейської служби України про визнання протиправними дій Верховної Ради України щодо нерозроблення порядку (юридичного механізму) відшкодування шкоди, якої зазнав ОСОБА_1 внаслідок дії статті 54 Закону № 796-ХІІ у редакції Закону № 76-VIII; зобов?язання Верховної Ради України з метою реального поновлення прав ОСОБА_1 , на які поширюється дія статті 54 Закону № 796-XII, розробити порядок (юридичний механізм) відшкодування шкоди, якої зазнав ОСОБА_1 внаслідок дії статті 54 Закону № 796-XII у редакції Закону № 76-VIII; стягнення з Держави Україна на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) матеріальної шкоди у вигляді недоотриманої державної (основної) пенсії за період з 01 січня 2015 року по 30 червня 2021 року включно у розмірі 186 401, 73 (сто вісімдесят шість тисяч чотириста одна) грн. 73 коп, заподіяної прийняттям неконституційного правового акту, шляхом безспірного списання Державною казначейською службою України коштів з відповідного рахунку Державного бюджету України; встановлення судового контролю за виконанням даного судового рішення та зобов?язання Державної казначейської служби України подати до суду протягом п?ятнадцяти календарних днів з дати набрання законної сили рішенням суду звіт про виконання судового рішення.

Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Запропонувати відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву та/або клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до частин 3, 4 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України до відзиву мають бути додані документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде вирішена за наявними матеріалами.

Запропонувати позивачу протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву подати до суду відповідь на відзив та/або клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Запропонувати відповідачу подати до суду заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/.

Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали до електронного кабінету, у разі відсутності - електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Войтович І.І.