Справа № 160/27151/23
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2023-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна» до відповідача-1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача-2: Державної податкової служби України про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,-
18 жовтня 2023 року представник товариства з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна» звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до відповідача-1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача-2: Державної податкової служби України, в якій просить:
Податкова накладна була прийнята, але реєстрація зупинена та зазначено підстави зупинення, зокрема вказано, що реєстрація ПН/РК зупинена відповідно до пункту 201.16 статті 201.
У квитанції було зазначено, що ПН складена та подана платником податку, який відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, додатково повідомлено про показник «Д»= 1.5528%, «P»= 0».
28 липня 2023 року Комісія Головного управління ДПС у Дніпропетровській області прийняла рішення про відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №9264961/40879829, причина відмови у реєстрації: у зв`язку з наданням платником податку копій документів, складених з порушенням законодавства.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна» вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню, рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 28.07.2023 №9264961/40879829 про відмову у реєстрації податкової накладної від 14.07.2022 №14, складеної товариством з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна», у зв`язку з чим представник позивача звернувся до адміністративного суду з позовною заявою.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2023 року, провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
Рішення щодо включення до переліку ризикових товариства з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна» прийнято на підставі податкової інформації, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції та свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій, а саме:

За результатами проведеного аналізу даних ЄРПН за період з січня по грудень 2021 року встановлено реєстрацію податкових накладних щодо реалізації ТОВ «Гідрекс Україна» (код 40879829) товарів з значним збільшенням їх ціни порівняно з ціною його придбання, що призводить до штучного збільшення податкового кредиту, який отримує покупець: насос (код УКТЗЕД ) з націнкою більш ніж у два рази (ціна придбання - 5,3 тис. грн./шт., ціна реалізації - 37,7 тис.грн./шт.), гідравлічна насосна установка (код УКТЗЕД ) з націнкою більш ніж у два рази (придбання - 20,5 тис.грн./шт., реалізація - 198,0 тис.грн.).

Водночас, ТОВ «Гідрекс Україна» з січня 2021 року по грудень 2021 року здійснює придбання оливи моторної (код УКТЗЕД ) на суму ПДВ 75,7 тис.грн., компресор герметичний (код УКТЗЕД ) на суму ПДВ 104,4 тис.грн., балансувальний верстат (код УКТЗЕД ) на суму ПДВ 102,3 тис.грн. без подальшої реалізації.

Крім того, ТОВ «Гідрекс Україна» (код 40879829) придбавало товари у підприємств, яких включено до переліку ризикових, а саме:

- ТОВ «Юніка ТП» (42432409) включено до переліку ризикових від 30.12.2021 року;

- ТОВ ТК «Рембудмонтаж» (код 43223648) включено до переліку ризикових від 19.03.2020 року;

- ТОВ «Віссен Агро» (43152849) включено до переліку ризикових від 11.01.2022 року;

- ТОВ ТК «Віссен» (код 43824695) включено до переліку ризикових від 12.01.2022 року;

- ТОВ ТК «Оланво» (код 38198552) включено до переліку ризикових від 27.10.2020 року.

Придбання ТМЦ у даних постачальників складає 8,0% від загального обсягу придбання.

Враховуючи вищезазначене, ТОВ «Гідрекс Україна» відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних реєстрація здійснюється відповідно до «Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», який затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13 грудня 2019 року за №1245/34216, шляхом подання копій документів та письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

У зв`язку з зупиненням реєстрації податкових накладних ТОВ «Гідрекс Україна» подано пояснення та копії документів.

Згідно наданих первинних документів встановлено, що ТОВ «Гідрекс Україна» до вищезазначених податкових накладних не в повному обсязі надані документи, а саме: до повідомлень прикріплено по 27 документів (файлів), серед яких договори, рахунки, договори оренди (суборенди), акти наданих послуг, банківські (платіжні) документи, податкові накладні, видаткові (прибуткові) накладні, акти виконаних робіт, накази, штатний розклад, пояснення та інше.

При цьому, СГ надані документи щодо придбання товарів у ТОВ «Імпорт Логістік Груп» (код 42036390, 466, ГУ ДПС У Дніпропетровській області (Чечелівський район м.Дніпро, основний від діяльності - 45.31 - оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів), внесено до переліку ризикових СГ 28.01.2022 рішення №3356 згідно прибуткової накладної від 28.07.2021 №142.

При цьому, СГ не надані документи щодо сертифікатів відповідності (декларації виробника) та інше.

Додатково зазначено, що ТОВ «Імпорт Логістік Груп» виключено із переліку ризикових СГ 15.12.2022 року рішення №27973.

Відповідно до пунктів 10, 11 Наказу Міністерства фінансів України від 12.12.2019 року №520 «Про затвердження порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13 грудня 2019 року за №1245/34216 Комісією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на підставі надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства, а саме: взаємовідносини з ризиковим СГ, відсутні документи (сертифікати відповідності (декларації виробника) та інше) прийнято Рішення від 28.07.2023 №9246961/40879829 про відмову у реєстрації податкової накладної від 14.07.2022 року №14.

Підприємство подавало скаргу до Комісії ДПС України, яка залишилась без задоволення.

З урахуванням викладеного, представник відповідача-1 просив відмовити в задоволенні позовних вимог ТОВ «Гідрекс Україна».

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 листопада 2023 року, у задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про розгляд адміністративній справи №160/27151/23 за правилами загального позовного провадження та про розгляд справи за правилами статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України у судовому засіданні з повідомленням сторін - відмовлено.

14 листопада 2023 року на адресу суду від представника Державної податкової служби України надійшов відзив на позовну заяву вх.№97270/23, в якому представник відповідача-2 не погоджується з позовними вимогами, вважає їх безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Підприємством подано на реєстрацію податкову накладну від 14.07.2022 №14, яка виписана на користь ПАТ «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» (код 191230, 3200, Східне МУ ДПС по роботі з ВПП), основний вид діяльності - 24.10 - виробництво чавуну, сталі та феросплавів) на реалізацію: запобіжного клапану плітного у кількості 8 шт. на загальну суму 27840 грн., у тому числі ПДВ 4640,0 грн.

Крім того, ТОВ «Гідрекс Україна» укладено договір суборенди нерухомого майна з ТОВ ТК «Оланво» (код 38198552, Центральний район м.Дніпро ГУ ДПС У Дніпропетровській області, основний від діяльності - 33.12 - ремонт і технічне обслуговування машин і устаткування промислового призначення) внесено до переліку ризикових СГ 27.10.2020 рішення №62986.

Відповідно до пункту 10 та пункту 11 Наказу Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 «Про затвердження порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13 грудня 2019 року за №1245/34216, Комісією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на підставі надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства, а саме: взаємовідносини з ризиковим СГ, відсутні документи (сертифікати відповідності (декларації виробника) та інше) прийнято Рішення від 28.07.2023 №9246961/40879829 щодо відмови у реєстрації податкової накладної від 14.07.2022 №14.

Додатково представник відповідача-2 зазначає, що відповідно до норм чинного законодавства повноваження ДПС щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН є дискреційним повноваженням та виключною компетенцією уповноваженого органу.

Наділивши державні органи та осіб, уповноважених на виконання функцій держави дискреційним повноваженнями, законодавець надав їм певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення, а отже позовні вимоги про зобов`язання Державної Податкової служби України зареєструвати податкову накладну є необґрунтованими, оскільки без надання правової оцінки рішенню комісії регіонального рівня, зобов`язання зареєструвати вказану податкову накладну в ЄРПН є передчасними.

З урахуванням викладеного, представник відповідача-2 просив відмовити в задоволенні позовних вимог ТОВ «Гідрекс Україна».

Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна» - позивач, , зареєстроване 06 жовтня 2016 року та перебуває на податковому обліку у Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області, Правобережна ДПІ (Центральний р-н м. Дніпра).

Видами економічної діяльності ТОВ «Гідрекс Україна» за КВЕД є: 46.69 - Оптова торгівля іншими машинами й устаткованням (основний); 28.12 - Виробництво гідравлічного та пневматичного устаткування; 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів; 45.31 - Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; 45.32 - Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; 46.14 - Діяльність посередників у торгівлі машинами, промисловим устаткованням, суднами та літаками; 46.15 - Діяльність посередників у торгівлі меблями, господарськими товарами, залізними та іншими металевими виробами; 46.63 - Оптова торгівля машинами й устаткованням для добувної промисловості та будівництва; 46.71 - Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами; 46.90 - Неспеціалізована оптова торгівля; 33.12 - Ремонт і технічне обслуговування машин і устаткування промислового призначення; 33.20 - Установлення та монтаж машин і устаткування.

Штатний розпис затверджений 01.04.2021 року, складається з 4 штатних одиниць .

Директором товариства з 06.10.2016 року по теперішній час є Гоманов Ігор Олександрович, згідно наказу №1 від 06.10.2016 року.

Юридична та фактична адреса підприємства: вулиця Князя Ярослава Мудрого, будинок 68, місто Дніпро, Дніпропетровська область,49038.

Згідно наданого повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність за формою №20-ОПП від 26.10.2020 року, у розпорядженні ТОВ «Гідрекс Україна» перебуває складське приміщення, що розташоване за адресою: 49000, м. Дніпро, вул. Барнаульська, 2а, на підставі Договору суборенди нежитлового приміщення №СА-0107/2020-1 від 01.07.2020 року укладеного з ТОВ ТК «Оланво» ().

15 лютого 2022 між ПАТ «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» (, покупець) та товариством з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна» (продавець) було укладено договір №20/2022/683 на поставку обладнання, за умовами договору була визначена кількість та номенклатура товару.

30 червня 2022 року товариство з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна» надало покупцю (ПАТ «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь») рахунок на оплату №142, для проведення оплати за товари, що підлягають постачанню, на загальну суму 27 840,00 грн. (в т.ч. ПДВ - 4 640,00 грн.).

14 липня 2022 року відповідно до видаткової накладної №180 ТОВ «Гідрекс Україна» в адресу покупця відвантажено товар на суму 27 840,00 грн. (в т.ч. ПДВ - 4 640,00 грн.).

Господарська операція, на підставі якої було складено податкову накладну від 14.07.2022 №14, відображена в регістрах бухгалтерського обліку по рахунку 361 згідно осв.

Доставка товару здійснювалась перевізником Нова пошта, з яким укладений договір про надання послуг з організації перевезення відправлень №267497 від 28.02.2019 року та підтверджується товарно-транспортною накладною №1566 від 14.07.2022 року.

Судом встановлено, що відповідно до приписів статей 187, 201 Податкового кодексу України, датою відвантаження товарів на підставі видаткової накладної №180 від 14.07.2022 року, ТОВ «Гідрекс Україна» складено податкову накладну від 14.07.2022 року №14 на суму 27840,00 грн. (в т.ч. ПДВ 4640,00 грн.) та направлено на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Податкова накладна була прийнята, але реєстрація зупинена та зазначено підстави зупинення, зокрема вказано, що реєстрація ПН/РК зупинена відповідно до пункту 201.16 статті 201.

Відповідно до пункту 201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 14.07.2022 №14 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, позивачеві запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Додатково повідомлено, що показник "Д"=1.5528%, "Р"=0.

26 липня 2023 року товариством з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області направлено повідомлення за №1 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено, з доданням пояснення та належним чином оформлених копій документів (як додатки до повідомлення), стосовно ведення господарської діяльності товариством, в рамках якої було складено податкову накладну від 14.07.2022 №14, документів щодо виникнення податкового зобов`язання, договірних відносин між ТОВ «Гідрекс Україна» та ПАТ «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» та факту перевезення товару, щодо наявності матеріально-технічної бази достатньої для ведення профільних видів господарської діяльності, місце зберігання товарів, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, щодо факту придбання реалізованого товару, та відображення його в бухгалтерському обліку.

Відповідно до пунктів 10, 11 Наказу Міністерства фінансів України від 12.12.2019 року №520 «Про затвердження порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13 грудня 2019 року за №1245/34216 Комісією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на підставі надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства, а саме: взаємовідносини з ризиковим СГ, відсутні документи (сертифікати відповідності (декларації виробника) та інше) прийнято Рішення від 28.07.2023 №9246961/40879829 про відмову у реєстрації податкової накладної від 14.07.2022 року №14.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна» вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню, рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 28.07.2023 №9264961/40879829 про відмову у реєстрації податкової накладної від 14.07.2022 №14, складеної товариством з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна», у зв`язку з чим представник позивача звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з підпунктом 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів

Відповідно до пункту 71.1 статті 71 Податкового кодексу України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з пунктом 74.1 пункту 74.3 статті 74 Податкового кодексу України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 11 грудня 2019 року №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним впроваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 6 вказаного Порядку №1165 також визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Таким чином, внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку фактично є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН в подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.

Так, пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Так в оскаржуваних рішеннях, зазначено про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника, зокрема, пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, згідно з пунктом 8 додатка 1, у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції.

Комісія прийняла рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

У графі додаткова інформація зазначено: взаємовідносини з ризиковим СГ, відсутні документи (сертифікати відповідності (декларації виробника) та інше.

Додатково, суд звертає увагу, що факт включення контрагентів позивача до переліку ризикових платників податку не може бути самостійною підставою для віднесення і позивача до ризикового платника, оскільки кваліфікуючою ознакою для віднесення суб`єкта до ризикового є саме здійснена ним господарська операція, в якій контрагент є лише одним з складових елементів.

Поняття "добросовісний платник", яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу, позаяк не може апріорі володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань.

Верховий Суд у пункті 65 постанови від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

У постанові від 22.07.2021 року по справі №520/480/20 Верховний Суд зауважив, що саме лише посилання ГУ ДПС про те, що аналіз діяльності платника податків свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

У даному випадку, наслідком прийняття відповідачем спірного рішення та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, може бути зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування, а також прийняття у подальшому рішень про відмову у такій реєстрації, що фактично позбавляє можливості платника податків належним чином здійснювати свою господарську діяльність.

При цьому, право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначене в нормі пункту 6 Порядку №1165, за яким у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Право на звернення до суду також передбачене в затвердженій формі рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05 січня 2021 року по справі №640/11321/20.

Щодо рішення Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.07.2023 року №9264961/40879829 про відмову в реєстрації податкової накладної №14 від 14.07.2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, суд зазначає наступне.

Наказом Міністерства фінансів України №520 від 12.12.2019, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за №1245/34216, затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який визначає механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пунктів 2-4 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Пунктами 6,7 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з пунктами 9-11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Відповідно до пунктів 25-26 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Згідно пунктів 42, 44-46 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС.

Аналізуючи вказані вище норми, можна дійти висновку що, контролюючі органи зобов`язані у разі зупинення реєстрації ПН/РК, у квитанції зазначати конкретний критерій ризиковості платника податку та/або критерій ризиковості здійснення операцій, на підставі якого зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.

Водночас, відповідно до частини 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Як вбачається з матеріалів справи, реєстрацію податкової накладної №14 від 14 липня 2022 року зупинено з підстав відповідності платника податків пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків (у зв`язку з наданням платником податку копій документів, складених з порушенням законодавства).

Відповідачами також не було надано до суду жодного доказу на підтвердження наявності у контролюючого органу обґрунтованих підстав для віднесення позивача до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

За викладених обставин, суд приходить до висновку, що зупинення контролюючим органом реєстрації податкової накладної №14 від 14 липня 2022 року в ЄРПН є безпідставним та таким, що не відповідає вимогам вищенаведеного податкового законодавства.

Судом встановлено, що з метою підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній, позивачем 26 липня 2023 року додатково направлено повідомлення №1 та долучено документи щодо виникнення податкового зобов`язання, договірних відносин між ТОВ «Гідрекс Україна» та ПАТ «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» та факту перевезення товару, щодо наявності матеріально-технічної бази достатньої для ведення профільних видів господарської діяльності, місце зберігання товарів, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, щодо факту придбання реалізованого товару, та відображення його в бухгалтерському обліку, а саме:

- договір №20/2022/683 від 15.02.2022 року;

- рахунок на оплату №142 від 30.06.2022 року;

- видаткову накладна №180 від 14.07.2022 року;

- товарно-транспортну накладну №1566 від 14.07.2022 року;

- платіжну інструкцію №742597 від 21.11.2022 року;

- витяг з оборотно-сальдової відомості по рахунку №361 по договору №20/2022/683 за період з 30.06.2022 року по 26.07.2023 року;

- заяву про приєднання до договору про надання послуг з організації перевезення відправлень від 28.02.2019 року;

- акт здачі-прийняття робіт (надання послуг) №НП-007732517 від 10.07.2022 року;

- рахунок-фактуру №НП-007732517 від 10.07.2022 року;

- акт здачі-прийняття робіт (надання послуг) №НП-007781558 від 20.07.2022 року;

- рахунок-фактуру №НП-007781558 від 20.07.2022 року;

- акт здачі-прийняття робіт (надання послуг) №НП-007828802 від 31.07.2022 року;

- рахунок-фактуру №НП-007828802 від 31.07.2022 року;

- договір суборенди нежитлового приміщення (складу) №СА-0107/2020-1 від 01.07.2020 року;

- повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які проводиться діяльність за формою №20-ОПП від 26.10.2020 року;

- повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які проводиться діяльність за формою №20-ОПП від 15.08.2022 року;

- договір оренди транспортного засобу від 09.12.2019 року;

- статутні документи, наказ на призначення керівника, штатний розпис товариства від 01.04.2021 року;

- договір комісії №ІЛГ-1005/2021 від 10.05.2021 року;

- видаткову накладну №142 від 28.07.2021 року;

- акт надання послуг №143 від 28.07.2021 року;

- витяг з оборотно-сальдової відомості по рахунку 281 з 28.07.2021 року по 02.08.2022 року.

Разом з тим, комісія Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, незважаючи на додані документи, прийняла рішення від 28.07.2023 №9264961/40879829 про відмову у реєстрації податкової накладної від 14.07.2022 №14, складеної товариством з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна».

Одночасно, в межах даної спірної ситуації, суд звертає особливу увагу на той факт, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності.

Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України.

У свою чергу, при реєстрації податкової накладної фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями, тому і суд за результатами розгляду цієї справи не робить висновків щодо реальності господарської операції виконання робіт за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної.

Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.

Під час розгляду справи відповідачами, як суб`єктами владних повноважень, в порушення обов`язку доказування, не надано суду жодних доказів, які спростовували б твердження позивача, не наведено жодних мотивів прийняття оскаржуваного рішення щодо відмови в реєстрації податкової накладної.

Таким чином, за наведених вище обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість та наявність підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування рішення, яким позивачеві відмовлено у реєстрації податкової накладної №14.

Щодо позовних вимог про зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Згідно пунктів 19, 20 Порядку №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, законодавством не передбачений інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні в ЄРПН, у зв`язку із чим суд вважає за необхідне зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати спірну податкову накладну позивача, датою її фактичного отримання.

Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 02 квітня 2019 року у справі №822/1878/18.

Відповідно до частини 3 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій щодо остаточного вирішення спору між сторонами, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №14 від 14 липня 2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію.

Суд також зауважує, що рішення суду має бути не тільки законним та обґрунтованим, воно повинно бути ще й ефективним у захисті порушених прав, свобод та інтересів.

А тому суд вважає, що покладання на Державну податкову службу України обов`язку зареєструвати податкову накладну не вважатиметься втручанням у її дискреційні повноваження.

За змістом частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для задоволення позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна» в повному обсязі.

Щодо розподілу судових витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору, суд виходить із наступного.

Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Судом встановлено, що позивачем при зверненні до адміністративного суду із позовною заявою сплачено суму судового збору у розмірі 2684,00 грн. за платіжною інструкцією АТ "Укрсиббанк" №1607 від 17.10.2023 року.

А отже, суд приходить до висновку про стягнення на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна» () за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області () судових витрат зі сплати судового збору у розмірі 2684,00 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні нуль копійок).

Щодо відшкодування витрат на правову допомогу адвоката в розмірі 6000 грн., суд виходить з наступного.

Приписами частини 1 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи (ч.3 ст.132 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до частини 9 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує:

1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;

2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;

3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо;

4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Відповідно до частин 6, 7 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

При цьому суд зазначає, що Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області було подано заперечення проти задоволення клопотання про стягнення на користь позивача витрат на правничу допомогу в розмірі 6000,00 грн., у зв`язку з неспівмірністю та необґрунтованістю.

Дослідивши клопотання представника позивача про відшкодування за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрат на оплату витрат на правову допомогу адвоката в розмірі 6000 грн., суд зазначає наступне.

На обґрунтування вимог про стягнення правничої допомоги позивачем долучено:

- копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серії ЗП 003018 від 21.11.2022 року, виданого на ім`я ОСОБА_1 ;

- копію ордеру на надання правової (правничої) допомоги серії АР №1141468 від 20.09.2023 року.

Верховний Суд у постанові від 28.09.2023 року у справі №686/31892/19 зазначив, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

Отже, для підтвердження понесених стороною витрат на правову допомогу, така особа повинна надати до суду, зокрема, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

Однак, всупереч положенням статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України позивач не надав документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження), які б свідчили про фактично понесені витрати на правничу допомогу.

Відповідно до частини 7 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

З урахуванням викладеного, заперечень представника відповідача, враховуючи відсутність заяви відповідно до положень частини 7 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у суду відсутня можливість встановити дійсний розрахунок понесених позивачем вказаних витрат, у зв`язку з чим підстави для відшкодування витрат на правничу допомогу відсутні.

Керуючись ст. ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна» до відповідача-1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача-2: Державної податкової служби України про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28 липня 2023 року №9264961/40879829 про відмову у реєстрації податкової накладної №14 від 14 липня 2022 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України () зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №14 від 14 липня 2022 року, складену товариством з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна» (), датою її подання.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Гідрекс Україна» () за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області () судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2684,00 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні нуль копійок).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.М. Олійник