Справа № 160/29923/23
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2024-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Сидоренко Д.В.
Обставини справи: 15.11.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов направлений 12.11.2023 засобами поштового зв`язку адміністративний позов ОСОБА_1 , поданий його представником ОСОБА_2 , до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про:
- визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській № 1286к від 11.07.2023 в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції на старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 ;
- визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «По особовому складу» № 478 о/c від 17.07.2023 в частині звільнення старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 ;
- поновлення на посаді старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 ;
- стягнення на користь ОСОБА_1 грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 19.07.2023 по день поновлення на службі.
Позовні вимоги мотивовані, зокрема тим, що до постановлення вироку у кримінальному провадженні особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, тому притягнення її до дисциплінарної відповідальності з цієї підстави не допустиме.
Також, позивач звертав увагу на те, що в даному випадку службового розслідування щодо порушення ОСОБА_1 безпідставного списання матеріалів ЄО до справи відділення поліції №5 ДРУП в порушення ч.1 ст.2 Порядку №893, не призначалося, а тому порушення виявленні старшим інспектором О.Штаненком не є предметом призначеного службового розслідування.
Ухвалою суду від 17.11.2023 (суддя ОСОБА_3 ) прийнято позов до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено сторонам строки для подання до суду заяв по суті спору.
05.12.2023р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов відзив на адміністративний позов, в якому відповідач просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. В обґрунтування правової позиції відповідач зазначає, зокрема, що позивач своїми діями допустив порушення Закону України «Про Національну поліцію», тобто вчинив дисциплінарний проступок, який з урахуванням загального уявлення суспільства про поліцейського, як носія влади, унеможливлює подальше виконання позивачем своїх обов`язків на службі в поліції.
Станом на 05.01.2023р. до суду не надходили інші письмові заяви по суті справи.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
Наказом ГУ НП в Дніпропетровській області №957 о/с від 01.11.2022р., відповідно до п.2 ч.1 ст.65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено (за ініціативою поліцейського) капітана поліції ОСОБА_1 на посаду старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №5 Дніпровського районного управління поліції, звільнивши з посади начальника сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції того ж управління поліції, з 02.11.2022р.
Так, у період часу з 23:40 18.06.2023 по 03:31 год. 19.06.2023 було проведено обшуки в службових кабінетах окремих поліцейських Дніпровського РУП ГУНП, зокрема, старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП №5 Дніпровського РУП ГУНА капітана поліції ОСОБА_1 .
У порядку статті 208 КПК України затримано капітана поліції ОСОБА_1 , а також повідомлено останньому про підозру у вищевказаному кримінальному провадженні.
Згідно із Доповненням до Інформаційної довідки від 21.06.2023р. №50/2-152/2 наказом ГУ НП від 19.06.2023 №1313 за вказаними подіями організовано проведення службового розслідування, на час якого відсторонено від виконання службових обовязків затриманих поліцейських, поліцейських у яких проводились обшуки, їх безпосередніх керівників, а також начальника Дніпровського РУП ГУ НП полковника поліції ОСОБА_4 , начальника ВП №5 ДРУП ГУЕП полковника поліції ОСОБА_5 та начальника ВП №3 ДРУП ГУНП полковника ОСОБА_6 . Крім цього, 21.06.2023 слідчим суддею Кіровського районного суду м.Дніпропетровська, підозрюваним обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 днів (до 19.08.2023) без права внесення застави.
Наказом №1427 від 03.07.2023р. «Про внесення змін та продовження строку проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУ НП від 19.06.2023 №1313» ГУ НП в Дніпропетровській області продовжено строк проведення службового розслідування призначеного наказом ГУНП від 19.06.2023 №1313, до 18.07.2023р.
Згідно Висновку «Про результати проведення службового розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих поліцейських Дніпровського районного управління поліції ГУНП, що призвели до оголошення повідомлення про підозру окремим поліцейським Дніпровського районного управління поліції ГУНП 19.06.023 та проведення обшуків в службових кабінетах Дніпровського районного управління поліції ГУНП, відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції ГУНП та відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП», затвердженого начальником ГУ НП в Дніпропетровській області 11.07.2023р., дисциплінарною комісією запропоновано відомості щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих поліцейських Дніпровського районного управління поліції ГУНП, що призвели до оголошення повідомлення про підозру окремим поліцейським Дніпровського районного управління поліції ГУНП 18.06.2023 та проведення обшуків в службових кабінетах Дніпровського районного управління поліції ГУНП, відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції ГУНП та відділення поліції №5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП, вважати такими, що знайшли своє об`єктивне підтвердження та в діях полковника поліції ОСОБА_4 , полковника поліції ОСОБА_7 , полковника поліції ОСОБА_6 , підполковника поліції ОСОБА_8 , підполковника поліції ОСОБА_5 , майора поліції ОСОБА_9 , майора поліції ОСОБА_10 , майора поліції ОСОБА_11 , капітана поліції ОСОБА_12 , капітана поліції ОСОБА_13 , капітана поліції ОСОБА_14 , капітана поліції ОСОБА_1 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_15 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_16 , дисциплінарні проступки вважати встановленими, а службове розслідування призначене наказом ГУНП від 19.06.2023 № 1313, закінчити.
Також запропоновано (пункт 5) за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 15, абзаців 1, 5 частини 1 статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 1 частини 1 статті 7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність», пунктів 1 частини З статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, пунктів 2, 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органам (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, пункту 6 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 575, що виразилось у не інформуванні уповноваженого керівника про наявність в матеріалах єдиного обліку відомостей, котрі вказують на вчинення кримінальних правопорушень та не вжитті відповідних заходів щодо їх внесення до ЄРДР, не об`єктивному та неналежному розгляді звернень громадян, не виконанні у встановлені строки доручень слідчих, не вжитті необхідних оперативно - розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення кримінальних правопорушень та не викриття причини і умов, які сприяють їх вчиненню, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчинення дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитують звання поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, застосувати до старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП капітана поліції ОСОБА_17 (0049216) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Разом з тим у висновку зазначено наступе:
Аналізуючи зміст вказаних процесуальних документів, у тому числі ухвал Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 17.06.2023 (на проведення обшуків), які були отримані від старшого слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві Токовила В.Л., за запитом від 22.06.2023 № 50/2-571, встановлено, що за версією слідства, не пізніше травня 2022 року, ОСОБА_19 , перебуваючи на території АДРЕСА_1 , з метою свого особистого незаконного збагачення, а також незаконного збагачення співучасників злочину, розробив злочинний план із незаконного збуту серед наркозалежних осіб міста Дніпра та Дніпропетровської області психотропної речовини «метамфетамін».
Для реалізації свого злочинного плану, ОСОБА_19 , маючи лідерські якості, авторитет серед осіб, які схильні до вчинення злочинів у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин та їх аналогів, вирішив утворити та очолити стійке об`єднання - злочинну організацію.
Так, ОСОБА_19 , за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, не пізніше травня 2022 року, перебуваючи на території АДРЕСА_1 , залучив ОСОБА_20 та капітана поліції ОСОБА_1 в якості співорганізаторів до стійкого ієрархічного об`єднання, створеного з метою вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів та інших злочинів проти благополуччя та здоров`я населення.
Водночас, ОСОБА_19 та капітан поліції ОСОБА_1 організовував приховування протиправної діяльність злочинної організації.
Розуміючи, що вказана діяльність є протиправною, яка має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовлена тяжкими наслідками не лише для здоров`я конкретної особи, а й для здоров`я населення Дніпропетровського регіону в цілому, у зв`язку з чим вимагає чітких та узгоджених дій значної кількості людей, маючи намір вчинення тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень систематично та протягом тривалого періоду часу, останні спланували досягнути поставленої мети за рахунок створення і керування стійким ієрархічним об`єднанням - злочинною організацією, до складу якої, не пізніше травня 2022 року, залучили осіб із цивільного населення, а саме: ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , із свого близького оточення - працівників правоохоронних органів: майора поліції ОСОБА_11 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_15 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_16 та інших поліцейських Дніпропетровщини, ймовірно (виходячи зі змісту ухвал на проведення обшуків) підполковника поліції ОСОБА_8 , капітана поліції ОСОБА_12 та капітана поліції ОСОБА_14 .
При цьому, для забезпечення стабільності та безпеки функціонування вказаної злочинної організації, під час підбору вказаних осіб враховувалися їх особисті якості, фізичні дані, навички, здатність до підпорядкування та організації діяльності інших осіб, схильність до вчинення правопорушень, зв`язки серед осіб пов`язаних з незаконним обігом наркотичних засобів, особливо небезпечних наркотичних засобів, психотропних речовин, особливо небезпечних психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, авторитету її лідерів та безумовне підпорядкування їм.
Переслідуючи мету протиправного, швидкого та незаконного збагачення, шляхом вчинення систематичного незаконного зберігання, перевезення з метою збуту, а також збуту психотропної речовини «метамфетамін», систематичного використання коштів, здобутих від незаконного обігу психотропних речовин, всі вищевказані особи добровільно погодились на участь у вказаній злочинній організації та вчинюваних нею злочинах, а також підкорятися стійкій ієрархії, визначених у ній правил поведінки і дисципліні.
Крім того, співорганізатори ОСОБА_19 , ОСОБА_20 та капітан поліції ОСОБА_1 залучили вищезазначених поліцейських Дніпровського районного управління поліції ГУНП задля забезпечення безперешкодної діяльності цієї злочинної організації, які використовуючи своє службове становище, шляхом невжиття відповідних заходів правового реагування та перешкоджання діям інших правоохоронних органів особистим впливом та через зв`язки повинні були сприяти незаконній діяльності зазначеної злочинної організації.
Таким чином, ОСОБА_19 , ОСОБА_20 і капітан поліції ОСОБА_1 , перебуваючи на території Центрального району міста Дніпра діючи умисно, з корисливих мотивів, не пізніше травня 2022 року, створили злочинну організацію, до складу якої увійшли ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , які умисно і добровільно, усвідомлюючи наслідки своїх суспільно-небезпечних дій, зорганізувалися в стійке ієрархічне об`єднання - злочинну організацію для вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, вчинених у складі злочинної організації, склавши при цьому єдиний план злочинних дій, відомий всім учасникам групи, з розподілом функцій кожного учасника групи, спрямованих на реалізацію цього плану, підкорюючись під час злочинної діяльності керівникам та організаторам даної злочинної організації, свідомо виконуючи їх вказівки. При цьому поліцейські відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП майор поліції ОСОБА_11 , старший лейтенант поліції ОСОБА_15 , старший лейтенант поліції ОСОБА_16 та інші працівники правоохоронних органів Дніпропетровської області, порадами, вказівками, усуненням перешкод сприяли вчиненню кримінальних правопорушень, а також заздалегідь обіцяли приховати сліди кримінального правопорушення чи предмети здобуті кримінально протиправним шляхом, придбати чи збути такі предмети або іншим чином сприяти приховуванню кримінального правопорушення.
Так, учасники зазначеної злочинної організації, ОСОБА_19 , ОСОБА_20 та капітан поліції ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , діючи відповідно до раніше розробленого та відомого усім учасникам злочинної організації плану та відведеної ролі у вчиненні кримінального правопорушення, при пособництві майора поліції ОСОБА_11 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_15 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_16 та інших працівників поліції області (ймовірно підполковника поліції ОСОБА_8 , капітана поліції ОСОБА_12 та капітана поліції ОСОБА_14 ), які порадами, вказівками, усуненням перешкод сприяли вчиненню кримінальних правопорушень та заздалегідь обіцяли переховати сліди кримінального правопорушення чи предмети здобуті кримінально протиправним шляхом, придбати чи збути такі предмети або іншим чином сприяти приховуванню кримінального правопорушення, використовуючи приміщення адміністратора станції технічного обслуговування та автомийки, незаконно збули особам під вигаданими анкетними даними наркотичну речовину, а саме:
ОСОБА_25 шляхом передачі грошових коштів у сумі 800 гривень ОСОБА_22 , 03.09.2022 придбав у останнього порошкоподібну речовину світлого кольору, яка згідно висновку експерта № СЕ-19/105-23/1614-НЗПРАП від 05.06.2023 містить психотропну речовину, обіг якої обмежено «метамфетамін» (маса становить 0,0344 г. та 0,0414 г.);
ОСОБА_26 шляхом передачі грошових коштів у сумі 800 гривень ОСОБА_21 , 08.09.2022 придбав у останнього кристалічну речовину світлого кольору, яка згідно висновку експерта № СЕ-19/105-23/1615-НЗПРАП від 06.06.2023 містить психотропну речовину, обіг якої обмежено «метамфетамін» (маса якої становить 0,0386 г. та 0,0442 г.);
ОСОБА_27 шляхом передачі грошових коштів у сумі 800 гривень ОСОБА_22 , 04.01.2023 придбав у останнього речовину кристалічного походження світлого кольору, яка згідно висновку експерта № СЕ-19/105-23/1612-НЗПРАП від 06.06.2023 містить психотропну речовину, обіг якої обмежено - «метамфетамін» (маса становить 0,0337 г. та 0,0358 г.);
ОСОБА_28 шляхом передачі грошових коштів у сумі 400 гривень ОСОБА_23 , 22.03.2023 придбав у останньої кристалічну речовину зі специфічним запахом, яка згідно висновку експерта № СЕ-19/105-23/1616- НЗПРАП від 05.06.2023 містить психотропну речовину, обіг якої обмежено - «метамфетамін» (маса становить 0,0538 г.);
Всі грошові кошти, отримані від незаконного збуту психотропної речовини «метамфетамін» безпосередньо з дозволу організатора ОСОБА_19 , розподілялися між учасниками даної злочинної організації.
Разом із цим, вказана злочинна організація попередньо отримавши нежитлове приміщення станції технічного обслуговування автомобілів та автомийки за адресою: АДРЕСА_2 , в оренду, використовували його протягом 2022-2023 років, як для споживання особисто психотропної речовини «метамфетамін», зокрема співучасниками зазначених злочинів, а саме: ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , старшим лейтенантом поліції ОСОБА_15 , так і третіми особами.
Крім того, кожен учасник створеної та функціонуючої злочинної організації виконував окрему роль, а саме:
капітан поліції ОСОБА_1 , як співорганізатор злочинної організації взяв на себе наступні обов`язки;
розробка плану, доведення його до організатора та всіх учасників злочинної організації, а також організація у вчиненні злочинів злочинною організацією;
розподіл обов`язків між іншими співучасниками злочинної організації з чітким визначенням ролей при вчиненні злочинів;
керування і координація дій співучасників злочинів при їх вчиненні;
організація прикриття незаконної діяльності злочинної організації зі сторони правоохоронних органів;
організація і утримання разом із співучасниками приміщення для споживання психотропної речовини «метамфетамін»;
забезпечення прикриття незаконної діяльності злочинної організації зі сторони правоохоронних органів, шляхом налагодження зв`язків серед працівників поліції та інших правоохоронних органів, з метою невжиття ними психотропної речовини «метамфетамін» між учасниками злочинної організації відповідно до виконаних ними функцій;
організація використання коштів, здобутих від незаконного обігу психотропної речовини «метамфетамін» з метою продовження незаконної діяльності злочинної організації;
організація прикриття незаконної діяльності злочинної організації зі сторони правоохоронних органів;
залучення осіб до участі у злочинній організації для здійснення ними незаконного виготовлення, перевезення з метою збуту та збуту психотропної речовини «метамфетамін»;
організація і утримання разом із співучасниками приміщення для споживання психотропної речовини «метамфетамін», передачу раніше незаконно придбаної психотропної речовини «метамфетамін» іншим учасникам злочинної організації та забезпечення здійснення ними незаконного збуту такої речовини;
забезпечення незаконного зберігання з метою збуту раніше незаконно придбаної психотропної речовини «метамфетамін» за місцем свого проживання, транспортному засобу тощо;
забезпечення прикриття незаконної діяльності злочинної організації зі сторони правоохоронних органів, шляхом налагодження зв`язків серед працівників поліції та інших правоохоронних органів, з метою невжиття ними заходів правового реагування на незаконну діяльність злочинної організації та надання їм за це грошової винагороди;
За сукупністю вчиненого умисні дії капітана поліції ОСОБА_1 кваліфікуються за частиною 3 статті 255, частиною 3 статті 27, частиною 4 статті 28, частиною 3 статті 307, частиною 2 статті 317 КК України.
Примітка: капітан поліції ОСОБА_1 , згідно статті 63 Конституції України відмовився надавати пояснення.
Слід зазначити, що на теперішній час підозрювані поліцейські затримані та перебувають на утримані в умовах Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)».
Необхідно зазначити, що вищевикладені обставини проведення обшуків та затримання окремих працівників поліції підрозділів кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП (далі - РУП ГУНП) дискредитують звання поліцейського, підривають авторитет поліції в очах громадськості, довіру суспільства до органів поліції та набувають суспільного резонансу через створення негативної громадської думки, оскільки в мережі Інтернет опубліковано значну кількість інформації, в різній текстовій формі (подачі), щодо причетності останніх за вчинення тяжких злочинів, яка має кричущі заголовки та зміст, зокрема: «Кришування наркотиків в місті, а також інших злочинців, причетних до цього», «У Дніпрі викрили наркосиндикат, який "кришували" поліцейські», «Поліцейських Дніпра звинувачують у створенні наркосиндикату з мільйонними заробітками: всі подробиці справи», «СБУ ліквідувала у Дніпрі наркоугруповання, яке діяло «під дахом» місцевих правоохоронців», «У Дніпрі СБУ затримала поліцейських, які можуть бути пов`язані з «кришуванням» наркотиків» та «Зараз в Дніпрі проходить серія затримань, працює СБУ».
З метою надання повної, всебічної та об`єктивної оцінки ставлення до служби останніх, встановлення попередньої поведінки та рівня кваліфікації, а також роль керівництва в організації роботи даних правоохоронців, поліцейськими управління головної інспекції ГУНП було проведено перевірку службової діяльності підрозділів кримінальної поліції у відділеннях поліції № 3, 5 Дніпровського РУП ГУНП та безпосередньо у вказаному районному управління поліції, у ході чого встановлені наступні недоліки:
Сектор кримінальної поліції відділення поліції № 5 Дніпровського РУП ГУНП:
факти невнесення до ЄРДР відомостей про вчинені кримінальні правопорушення:
26.01.2023 до єдиного обліку відділення поліції № 5 Дніпровського РУП ГУНП за №3602 зареєстровано заяву ОСОБА_30 за фактом крадіжки майна з магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що по АДРЕСА_3 .
Зібраний за вказаним фактом матеріал, у якому були наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення 27.01.2023 підполковником поліції ОСОБА_5 , за письмовою резолюцією, всупереч вимог пункту 3 розділу III Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100 (не зважав про наявність у ньому ознак кримінального правопорушення та не вживав заходів щодо його скерування до слідчого підрозділу для початку досудового розслідування), було доручено до розгляду та прийняття рішення капітану поліції ОСОБА_1 , який у порушення вимог пункту 11 розділу II Порядку, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, повно, об`єктивно та всебічно його не розглянув, свідків та очевидців вказаної події не встановив, заходів щодо встановлення осіб правопорушників не вжив, невідкладно рапорт про наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення не склав, заходів щодо його повернення до чергової частини для подальшого скерування до слідчого підрозділу не вжив та незважаючи на наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення склав висновок про списання матеріалу до справи у порядку, визначеному Законом України «Про звернення громадян».
До того ж, таким чином, капітан поліції ОСОБА_1 , у порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність», систематично не вживали необхідних оперативно - розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення тяжкого кримінального правопорушення та не встановили причини і умови, які сприяють вчиненню вищезазначених кримінальних правопорушень.
· 10 фактів безпідставного списання до справи матеріалів єдиного обліку без проведення повної, об`єктивної та всебічної перевірки:
Капітан поліції ОСОБА_33 , у порушення вимог частини 1 статті 15, абзаців 1, 5 частини 1 статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пунктів 2, 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, повну, об`єктивну та всебічну перевірку відомостей викладених у вищевказаних матеріалах не здійснив та склав висновки про списання їх до справи відділення поліції.
Вказані висновки, незважаючи на не належний розгляд порушених у зверненнях питань, погодив капітан поліції ОСОБА_14
9 фактів не виконання оперативними співробітниками доручень слідчих слідчого підрозділу:
Не зважаючи на вимоги пункту 6 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 575, станом на 22.06.2023, не були виконані доручення слідчих слідчого відділення поліції № 5 Дніпровського РУП ГУНП від 06.03.2023 №67 від 09.03.2023 №70, від 13.03.2023 №71 від 14.03.2023 № 78. від 20,03.2023 № 87, від 17.04.2023 № 116, від 19.04.2023 № 123, 124, 125, від 24.04.2023 № 132. від 26.04.2023 № 138, від 02.05.2023 № 149, 161. від 05.05.2023 № 168. від 08.05.2023 № 171 від 18.05.2023 № 224. від 12.06.2023 № 278, від 13.06.2023 № 280 та від 13.06.2023 № 283.
Слід зазначити, що доручення від 12.06.2023 № 278, від 13.06.2023 № 280, від 13.06.2023 № 283, не виконав саме капітан поліції ОСОБА_34 .
Крім того, досліджуючи ставлення до служби та попередню поведінку поліцейських, за участю яких сталася надзвичайна подія, а саме: оголошення повідомлень про підозру та затримання у порядку статті 208 КПК України з подальшим обранням запобіжних заходів у виді тримання під вартою строком на 60 діб, дисциплінарна комісія звертає увагу на те, що протягом служби в Національній поліції України (з моменту затвердження Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України - 15.03.2018), вони притягувались до дисциплінарної відповідальності (застосовувались дисциплінарні стягнення):
капітан поліції ОСОБА_1 (3 рази):
- зауваження, застосована наказом Дніпровського відділу поліції ГУНП від 27.02.2019 №407;
- догана, застосоване наказом ГУНП від 20.11.2020 № 1914к;
- зауваження, застосоване наказом Дніпровського РУП ГУНП від 04.04.2023 № 580.
Таким чином, беручи до уваги вищевикладене, аналізуючи зібрані матеріали службового розслідування, положення нормативно-правових актів, котрі регламентують діяльність Національної поліції України, враховуючи наслідки вчинених проступків, обставин за яких вони були вчинені, шкоди, заподіяної авторитету Національної поліції України, ставлення до служби підполковника поліції ОСОБА_8 , майора поліції ОСОБА_11 , капітана поліції ОСОБА_1 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_15 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_16 , їх попередню поведінку, а також встановлену несумісність подальшого проходження ними служби в поліції, дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що останні в умовах воєнного стану, нехтуючи визначеними вимогами та заборонами, незважаючи на вжиті керівництвом управління карного розшуку, управління головної інспекції, ГУНП та Національної поліції України заходи (вимоги) щодо недопущення випадків порушень працівниками поліції службової дисципліни і законності, вчинили діяння, несумісні зі званням поліцейського, оскільки скоїли проступки, які суперечать покладеним на працівників поліції основним обов`язкам та підривають довіру до них як до правоохоронців і носіїв влади, а також, зважаючи на те, що серед останніх є особи, які займають керівні посади, тим самим надають негативний приклад підлеглому особовому складу та поліцейським інших підрозділів.
Одночасно з цим, керівництво Дніпровського РУП ГУНП (полковник поліції ОСОБА_4 , полковник поліції ОСОБА_7 , майор поліції ОСОБА_9 , майор поліції ОСОБА_10 , капітан поліції ОСОБА_12 , капітан поліції ОСОБА_13 ), відділення поліції № З Дніпровського РУП ГУНП (полковник поліції ОСОБА_6 , підполковник поліції ОСОБА_8 ) та відділення поліції № 5 Дніпровського РУП ГУНП (підполковник поліції ОСОБА_5 , капітан поліції ОСОБА_14 ) своїми діями та бездіяльністю, особистою недисциплінованістю, учиненими порушеннями, неналежним контролем за особовим складом, також демонструють негативний приклад іншим правоохоронцям, дискредитують себе, як службових осіб поліції з керівними функціями та підривають рівень довіри населення до Національної поліції України.
Навіть один проступок, який ганьбить звання працівника поліції, нівелює всі попередні заслуги поліцейського, оскільки дискредитує не лише особу поліцейського, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку (аналогічна правова позиція викладена в рішенні Верховного Суду від 03.05.2018 у справі № 810/2073/16)».
Наказом №1286к від 11.07.2023р. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпровського районного управління поліції ГУНП та його підпорядкованих підрозділів» за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч.1 ст.15, абз.1, 5 ч.1 ст.19 Закону України «Про звернення громадян», п.1 ч.1 ст.7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність», п.1 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, п.2, 3 розд. IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах поліції Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930, п.11 розд.ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, п.6 розділу IV Інструкції з організації взаємодії органі досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, що виразилось у не інформуванні уповноваженого керівника про наявність в матеріалах єдиного обліку відомостей, котрі вказують на вчинення кримінальних правопорушень та не вжиття відповідних заходів щодо їх внесення до ЄРДР, не об`єктивному та неналежному розгляді звернень громадян, не виконанні у встановлені строки доручень слідчих, не вжитті необхідних оперативно розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення кримінальних правопорушень та не викриття причин і умов, які сприяють їх вчиненню, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби ,який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитують звання поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, застосовано до старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №5 Дніпропетровського районного управління поліції ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 (0049216) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Наказом №478 о/с від 17.07.2023р. «По особовому складу» ГУ НП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №5 Дніпропетровського районного управління поліції ГУНП звільнено за п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) з 19.05.2023р.
Спірні правовідносини регулюються Законом України «Про Національну поліцію», Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України».
Закон України «Про Національну поліцію» (далі Закон №580-VIII) визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.
Відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Поняття службової дисципліни закріплено ст.1 Дисциплінарного Статуту, де зазначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Частиною 3 ст.1 Дисциплінарного Статуту визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;
4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;
7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;
8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;
9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;
10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;
11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;
12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;
13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;
14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Відповідно до пунктів 1, 2 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський, затверджених Наказ Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 №1179, серед іншого, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно зі ст.12 Дисциплінарного Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ст.11 Дисциплінарного Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Частинами 1-3 ст.13 Дисциплінарного Статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
Згідно ч.1-2, 10 із ст.14 Дисциплінарного статуту службовим розслідуванням є діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України, затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року №893 (далі Порядок №893), визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Відповідно до п.2 розділу II Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку.
Отже, отримання відповідачем інформації (Інформаційна довідка) про проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення та повідомлення позивачу про підозру, є достатньою підставою для призначення та проведення службового розслідування.
Відповідно до п.4 розд.V «Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією» Порядку №893 службове розслідування має встановити:
- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;
- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;
- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;
- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;
- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
- вид і розмір заподіяної шкоди;
- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Як зазначалося вище, у висновку про результати службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю окремих поліцейських ГУНП зазначено, що ОСОБА_19 , ОСОБА_20 і капітан поліції ОСОБА_1 , перебуваючи на території Центрального району міста Дніпра діючи умисно, з корисливих мотивів, не пізніше травня 2022 року, створили злочинну організацію, до складу якої увійшли ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , які умисно і добровільно, усвідомлюючи наслідки своїх суспільно-небезпечних дій, зорганізувалися в стійке ієрархічне об`єднання - злочинну організацію для вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, вчинених у складі злочинної організації, склавши при цьому єдиний план злочинних дій, відомий всім учасникам групи, з розподілом функцій кожного учасника групи, внаслідок чого 18.06.2023р. оперуповноваженому сектору кримінальної поліції відділення поліції №5 Дніпровського районного управління ГУ НП в Дніпропетровській області, капітану поліції ОСОБА_1 оголошено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 255, ч.3 ст.27, ч.4 ст.28, ч.3 ст.307, ч.2 ст.317 КК України.
Щодо відсутність вироку суду, яким було б встановлено вину позивача у вчиненні злочину, який йому інкриміновано, суд зазначає, що рішення про захід впливу у вигляді звільнення вжито до позивача за дії, що виразились, зокрема, у скоєнні проступку, що підриває авторитет поліції і її працівників в очах громадськості, порушення етики поведінки поліцейського, чим допущено порушення службової дисципліни. Тобто, наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності ґрунтується на самостійних підставах, натомість, встановлення вини позивача у скоєнні злочину є компетенцією кримінального суду.
Реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із порушенням кримінальної справи та набрання чинності вироком суду, а наявність кримінального провадження, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи наслідків, передбачених пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» № 580-VIII у разі встановлення під час службового розслідування невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.
Дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських. Така оцінка відповідача пов`язана із діями, які були виявлені під час досудового розслідування у межах кримінального провадження, а саме: створення злочинної організації для вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів. Отже, поведінка позивача обґрунтовано розцінена відповідачем як така, що підриває авторитет Національної поліції України.
Рішення у кримінальному провадженні не може свідчити про наявність чи відсутність вини особи у скоєнні дисциплінарного проступку або самого факту скоєння такого проступку, так як у цьому випадку надається правова кваліфікація діям (бездіяльності) особи на підставі Кримінального кодексу України. Предметом цього спору є порушення позивачем службової дисципліни.

Суд також враховує, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 06.10.1982 у справі «X. v. Austria» про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 07.10.1987 у справі «C. v. the United Kingdom» про неприйнятність заяви № 11882/85).

Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11.02.2003 у справі «Ringvold v. Norway», заява № 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Крім того, суд зауважує, що обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.

Аналогічні висновки містять в постановах ВС від 21.12.2018 по справі № 805/623/16-а, від 25.04.2018 у справі №800/547/17, від 22.03.2019 у справі 804/676/18, від 22.11.2019 у справі 826/6107/18, від 31.03.2020 у справі 806/2492/16, від 25.06.2020 № 2240/2329/16

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, серед іншого (пункти 32-41), звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; для цього потрібно логічно структурувати рішення і викласти його в чіткому стилі, доступному для кожного; судові рішення повинні, у принципі, бути обґрунтованим; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на аргументи сторін та доречні доводи, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

У цьому контексті, суд звертає увагу на справу «Серявін та інші проти України» рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2010 року, згідно якої зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

У справі «Проніна проти України», рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року, Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення…Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Отже, у рішеннях ЄСПЛ склалась стала практика, відповідно до якої рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто вмотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 ст.73 КАС України передбачено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно вимог ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На думку суду, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування правомірності свого рішення з урахуванням вимог, встановлених ч.2 ст.19 Конституції України та ч.2 ст.2 КАС України виконано, а тому, виходячи з обґрунтувань позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини 5 статті 250 КАС України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Д.В. Сидоренко