Справа № 380/7611/23
Суддя: Обрізко Ігор Михайлович
Дата ухвалення: 2023-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2023 рокуЛьвівСправа № 380/7611/23 пров. № А/857/14270/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Обрізко І.М.,

суддів Іщук Л.П., Шинкар Т.І.,

за участю секретаря судового засідання Хомин Ю.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду, прийняту суддею Гавдиком З.В. о 16 годині 55 хвилині у м.Львові, повний текст складено 04 серпня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними і скасування наказів, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

встановив:

ОСОБА_1 (надалі позивач) звернувся з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (надалі ГУ НП у Львівській області, відповідач) про визнання протиправним і скасування наказу від 24.02.2023 №713 про застосування до начальника сектору дізнання відділення поліції №3 Стрийського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції; визнання протиправним і скасування наказу ГУНП у Львівській області №110 о/с від 14.03.2023 про виконання дисциплінарного стягнення і звільнення зі служби в поліції майора поліції ОСОБА_1 ; поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді начальника сектору дізнання відділення поліції №3 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області; стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу від 16.03.2023 на дату ухвалення рішення по справі.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2023 адміністративний позов залишено без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строку звернення до суду.

Суд виходив з того, що перебіг строку звернення до суду з цим позовом слід обраховувати саме з 15.03.2023.

З цим позовом до суду позивач звернувся 12.04.2023, тобто з пропуском 15-ти денного строку звернення до суду, визначеного спеціальним законодавством.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про те, що не реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду зумовлена власною пасивною поведінкою позивача.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу. Вважає, що судом першої інстанції постановлено ухвалу без повного і всебічного з`ясування обставин справи. Просить скасувати ухвалу суду, а справу повернути до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги покликається на те, що в заяві про поновлення пропущеного процесуального строку ним було зазначено, що із 11.01.2023 по 24.03.2023 він безперервно знаходився на лікарняному, що підтверджується листками непрацездатності за вищевказаний період. Таким чином, строк в період із 16.03.2023 по 24.03.2023 (9 днів із 15 на оскарження) позивач не міг виконувати процесуальні права та обов`язки, в тому числі, реалізувати своє право на ознайомлення із матеріалами службового розслідування. Коли позивач одужав, він 29.03.2023 звернувся до ГУНП із заявою про ознайомлення із матеріалами службового розслідування, оскільки, без вивчення підстав застосування дисциплінарного стягнення не міг ефективно реалізувати своє право на захист в суді.

Зазначає, що суд називає пасивною поведінку позивача, що той не знайомився із матеріалами службового розслідування, проте, не врахував, що весь час проведення службового розслідування ОСОБА_1 був тимчасово не працездатним та знаходився на лікуванні у медичних закладах. Також, вважає помилковими висновки адміністративного суду, що позивачу було достеменно відомо про проведення відносно нього службового розслідування, оскільки в матеріалах справи відсутній підпис ОСОБА_1 про ознайомлення його із наказом про призначення службового розслідування.

В судове засідання для розгляду апеляційної скарги учасники справи не прибули, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, а тому відповідно до ч.4 ст.229, ст.313 КАС України апеляційний суд ухвалив розгляд апеляційної скарги здійснити за відсутності учасників справи та без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Судова колегія заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно вимог частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як передбачено ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, як вірно зазначено судом, КАС України прямо визначає, що строк звернення до адміністративного суду може бути встановлений й іншим законом, який, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Законом України від 15 березня 2022 № 2123-ІХ «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі підчас дії воєнного стану, який набрав чинності 01 травня 2022, доповнено Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15 березня 2018 № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут) розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану».

Указом Президента України від 24 лютого 2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 № 2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 строком на 30 діб (пункт 3). Надалі відповідними Указами Президента України воєнний стан в Україні неодноразово продовжено, такий правовий режим триває й на сьогодні.

Статтею 31 розділу V Дисциплінарного статуту встановлено порядок оскарження дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану.

Відповідно до частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту поліцейський має право оскаржити застосовано до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Оскільки існує колізія між загальним (КАС України) та спеціальним законом (Дисциплінарний статут) застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 08 лютого 2023 в справі № 120/7567/22.

Судом встановлено, що позивач ознайомлений із спірними наказами 15.03.2023, що сторонами у справі не заперечується і не спростовується.

З цим позовом до суду, предметом якого є оскарження згаданих наказів, позивач звернувся 12.04.2023, тобто з пропуском передбаченого законодавством 15-ти денного строку звернення до суду.

За загальним правилом поважними причинами визнаються ті обставини, існування яких є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду з даним позовом.

Разом з тим, реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача, формування судової практики і таке інше. Не реалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою позивача.

Позивачем не надано жодних належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не наведено поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

Зазначене вище відповідає висновку Верховного Суду, викладеному у постанові від 12.04.2023 у справі № 380/14933/22.

З приводу покликання апелянта на те, що в період із 16.03.2023 по 24.03.2023 (9 днів із 15 на оскарження) він не міг виконувати процесуальні права та обов`язки, в тому числі, реалізувати своє право на ознайомлення із матеріалами службового розслідування, оскільки перебував на лікарняному, то такі є безпідставними, оскільки в матеріалах справи наявні копії листків консультацій за якими позивачу оформлялись листки непрацездатності за вказаний період. В цих консультаціях відсутні заключення лікаря та призначення лікування. Відповідно, як вірно зазначено судом, вказане жодним чином не унеможливлювало своєчасного звернення позивача до суду самостійно або ж через уповноваженого представника.

Крім цього, як встановлено судом з копії договору про надання послуг у сфері права, укладеного між адвокатом Прядко О.О. і ОСОБА_1 , датою укладення цього договору є 20.03.2023, тоді як з даним адміністративним позовом позивач звернувся до суду 12.04.2023.

Таким чином, як вірно зазначено судом, позивач мав час та можливість, щоб скористатися правничою допомогою адвоката для своєчасного звернення до суду з позовом про поновлення на роботі.

Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення Європейський Суд з прав людини виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Суд звертає увагу, що обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом «Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt», згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує.

Суд зазначає, що в даному випадку реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого та дій його представника.

Аналогічні правові висновки викладені Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 27.10.2022 у справі № 460/9307/20.

Таким чином, враховуючи наведене вище, апеляційний суд приходить до висновку про дотримання судом першої інстанції вимог процесуального законодавства, а тому відхиляє згадані покликання апелянта.

Відтак, враховуючи наведене вище, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду.

Судові витрати розподілу не підлягають з огляду на результат вирішення апеляційної скарги та виходячи з вимог ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 380/7611/23 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І. М. Обрізко
судді Л. П. Іщук
Т. І. Шинкар
Повне судове рішення складено 03.01.2024 у зв`язку із перебуванням судді Шинкар Т.І. у відпустці.