Справа № 640/17870/22
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2023-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2023 року № 640/17870/22

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Щавінського В.Р., при секретарі судового засідання Ставничому Н.В., за участю: представника позивача - Полякова Т.Ю., представника відповідача - Кшемінської Ю.І. розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ №241 від 15.09.2022 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції позивача;

- визнати протиправним та скасувати наказ №155 о/с від 16.09.2022, яким майора поліції ОСОБА_1 (0056245) звільнено зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення) ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію";

- поновити позивача на службі в поліції на посаді інженера відділу телефонних комунікацій, структурованих кабельних систем, відео-, аудіосервісів та електронних засобів контролю управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Київській області 16.09.2022;

- стягнути на користь позивача з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 16.09.2022 (наступний день з звільнення) по день винесення судом рішення про поновлення позивача на посаді) без урахування обов`язкових податків та зборів.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.10.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.12.2023 відмовлено представнику ОСОБА_1 в задоволенні заяви про забезпечення доказів в адміністративній справі №640/17870/22.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.12.2023 відмовлено Головному управлінню Національної поліції в Київській області у задоволенні заяви про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

На виконання вимог Закону України від 13.12.2022 №2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду», Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративну справу № 640/17870/22 скеровано за належністю до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10 липня 2023 року прийнято адміністративну справу до провадження та призначено судове засідання.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що службове розслідування проведено не повно, а прийняті на його підставі накази є необґрунтованими та такими, що прийняті без урахуванням усіх обставин, що мають значення повного проведення службового розслідування.

На переконання позивача, оскаржуваний наказ № 241 від 15.09.2022 не містить обставин діяння, інкримінованого позивачу дисциплінарного проступку, з огляду на що підстави звільнення ОСОБА_1 з поліції є безпідставні та не підтверджені. А зазначення у наказі такої підстави, як перебування на службі у стані алкогольного сп`яніння, є необґрунтованим, оскільки відповідачем не визначено, у зв`язку з виконанням яких службових завдань позивач перебував на службі у вихідні дні.

Також позивач вказує, що до нього необґрунтовано застосовано найтяжчу міру дисциплінарного стягнення шляхом звільнення зі служби з поліції. При цьому, відповідачем не враховано, що у позивача за час служби відсутні будь-які дисциплінарні стягнення, що вказує на відсутність системних порушень трудової дисципліни.

Крім вказаного, позивач зазначає, що під час службового розслідування не встановлювались обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності чи знімають безпідставні звинувачення, що свідчить про неповне проведення службового розслідування.

Наприкінці, позивач вказує, що відповідач під час накладення дисціплінарного стягнення не врахував ту обставину, що позивач має статус учасника бойових дій.

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позову. Мотивуючи відзив, відповідач зазначає, що за наслідками службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 , перебуваючи на службі у стані алкогольного сп`яніння, своїми діями порушив вимоги пункту 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, яким визначено, що під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Також позивач наголошує, що Дисциплінарною комісією, з метою забезпечення права на захист, ОСОБА_1 запропоновано надати письмове пояснення з приводу обставин його перебування на службі у стані алкогольного сп`яніння та з приводу того, чи вживав він алкогольні напої на робочому місці, у свою чергу, ОСОБА_1 використав своє право визначене статтею 63 Конституції України, якою передбачено, що особа не несе відповідальності за відмову давати показання або пояснення щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом.

Позивач подав відповідь на відзив, у якій зазначає, що відповідач у відзиві на позовну заяву не спростував доводи позивача, покладені в основу адміністративного позову.

23.11.2023 відповідач подав до суду пояснення у справі, у яких зазначив, що відповідно до вимог п. 2 наказу Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану» для поліцейських головних управлінь в Національній поліції Україні, зокрема в Київській області, встановлено шестиденний робочий тиждень та скасовано вихідний день - суботу, що, в свою чергу, спростовує доводи позивача щодо неробочого дня суботи - 10.09.2022, у який він пройшов тест на визначення у нього показників щодо алкогольного сп`яніння.

Крім того, відповідач зазначає, що позивач пропустив п`ятнадцятиденний строк на оскарження наказу про накладення на нього дисциплінарного стягнення, передбачений абз. 1 ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оскільки з наказом № 241 від 15.09.2022 позивач ознайомився 16.09.2022.

28.11.2023 позивач також подав письмові пояснення у справі, у яких зазначає про безпідставне посилання відповідача на наказ Національної поліції України від 09.08.2022 № 568, оскільки положення вказаного наказу під час службового розслідування не покладались в основу дисциплінарного проступку щодо знаходження позивача на службі у стані алкогольного сп`яніння. Окрім того, позивач наголошує, що при здійсненні службового розслідування й документуванні алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 працівниками Головного управління Національної поліції у Київській області здійснено дії, які виходять за межі їх компетенції. Щодо доводів відповідача про пропуск позивачем строку звернення до адміністративного суду, останній зазначив про їх безпідставність, оскільки 25.10.2023 при усуненні недоліків позову позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом, за наслідками розгляду якої судом відкрите провадження у адміністративній справі.

У чергове судове засідання, призначене на 29.11.2023, з`явились представники сторін, які підтримали свої вимоги та заперечення щодо позовних вимог.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд вважає, що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити, виходячи з наступного.

Суд встановив, що ОСОБА_1 призначено на посаду інженера відділу телефонних комунікацій, структурованих кабельних систем, відео-, аудіосервісів та електронних засобів контролю управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Київській області відповідно до наказу Головного управління від 30.04.2020 № 125 о/с.

10.09.2022 до ГУНП в Київській області надійшла доповідна записка начальника управління головної інспекції ГУНП в Київській області підполковника поліції Яковенка Д.М. щодо можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Київські області.

Наказом ГУНП в Київській області від 10.09.2022 № 988 «Про призначення службового розслідування» за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Київські області, призначено службове розслідування.

У ході проведення службового розслідування встановлено, що 10.09.2022 заступником начальника управління - начальником відділу адміністрування інформаційних систем та телекомунікацій управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Київській області полковником поліції ОСОБА_3 виявлено на робочому місці, а саме: у адміністративній будівлі, де свою діяльність здійснюють працівники відділу адміністрування інформаційних систем та телекомунікацій, яка розташована по вул. Довнар-Запольського, 10а у м. Київ, інженера відділу телефонних комунікацій, структурованих кабельних систем, відео-, аудіосервісів та електронних засобів контролю управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Херсонської області, освіта вища, в ОВС України з 14.09.2005 по 06.11.2015, в Національній поліції з 07.11.2015, на посаді з 30.04.2020, діючих дисциплінарних стягнень не має, відповідно до характеристики характеризується посередньо, з ознаками алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим про вказану подію повідомлено керівництво Головного управління, а на місце події з метою підтвердження чи спростування інформації здійснено виїзд працівниками управління головної інспекції.

Того ж дня о 10:53, під час перебування у службовому кабінеті ОСОБА_1 та при спілкуванні з останнім, працівниками УГІ підтверджено вказану інформацію, оскільки у останнього виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, що виразилось у різкому запаху алкоголю з порожнини рота, нечіткій мові, поведінці що не відповідає обстановці.

У зв`язку з чим, ОСОБА_1 у встановленому законом порядку запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатору марки «Drager» на що останній погодився.

За результатами проведення огляду, числовий покажчик вказаного приладу склав 3,56 проміле алкоголю у парах видихуваного повітря ОСОБА_1 .

Опитаний ОСОБА_3 пояснив, що 10.09.2022 ним виявлено ОСОБА_1 на робочому місці у стані алкогольного сп`яніння.

Опитаний начальник відділу телефонних комунікацій, структурованих кабельних систем, відео-, аудіосервісів та електронних засобів контролю управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Київській області майор поліції ОСОБА_4 , пояснив, що 10.09.2022 близько 10:00, під час перебування у адміністративній будівлі УІАП ГУ, що розташована по вул. Довнар-Запольського, 10а у м. Київ, ОСОБА_4 виявлено на робочому місці інженера відділу телефонних комунікацій, структурованих кабельних систем, відео-, аудіосервісів та електронних засобів контролю управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 з ознаками алкогольного сп`яніння. У зв`язку з вказаним, ОСОБА_4 про вказану подію доповів заступникові начальника управління - начальникові відділу адміністрування інформаційних систем та телекомунікацій управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Київській області полковнику поліції ОСОБА_3 .

Дисциплінарною комісією, з метою забезпечення права на захист, ОСОБА_1 запропоновано надати письмове пояснення з приводу обставин його перебування на службі у стані алкогольного сп`яніння та з приводу того, чи вживав він алкогольні напої на робочому місці.

Однак, ОСОБА_1 використав своє право визначене статтею 63 Конституції України, якою передбачено, що особа не несе відповідальності за відмову давати показання або пояснення щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом.

За наслідками службового розслідування Дисциплінарною комісією встановлено, що у діях інженера відділу телефонних комунікацій, структурованих кабельних систем, відео-, аудіосервісів та електронних засобів контролю управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 , вбачаються порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1,2, 13, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України», затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VІІІ, абзаців 1, 2 пункту 1, абзацу 6 пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, що виразилося у не дотриманні законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, не сприянні керівництву у дотриманні службової дисципліни, низькому рівні правосвідомості, низьких морально-ділових якостях, перешкоджанні проведенню службового розслідування, перебуванні на службі у стані алкогольного сп`яніння.

15.09.2022 начальником ГУНП в Київській області видано наказ № 241 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області», яким за порушення службової дисципліни, що виразилося у перебуванні на службі у стані алкогольного сп`яніння, вирішено інженера відділу телефонних комунікацій, структурованих кабельних систем, відео-, аудіосервісів та електронних засобів контролю управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції.

У зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення та відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну Поліцію» 16.09.2022 начальником ГУНП в Київській області видано наказ № 155 о/с, яким позивача звільнено зі служби в поліції.

Позивач, вважаючи вказані накази протиправними, звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

За приписами частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частин першої, другої статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами першою, другою, третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частини першої - четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893.

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

За змістом пункту 1 розділу V Порядку проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 13 розділу V Порядку передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

За змістом пункту 1 розділу VІІ Порядку у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Спір у цій справі виник у зв`язку із накладенням дисциплінарного стягнення на поліцейського у вигляді звільнення зі служби в поліції відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало вчинення ним дисциплінарного проступку, який полягає у порушенні порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1,2, 13, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України», затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VІІІ, абзаців 1, 2 пункту 1, абзацу 6 пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, що виразилося у не дотриманні законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського, не сприянні керівництву у дотриманні службової дисципліни, низькому рівні правосвідомості, низьких морально-ділових якостях, перешкоджанні проведенню службового розслідування, перебуванні на службі у стані алкогольного сп`яніння.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із такого.

Аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, суд зазначає, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Ці комісії за наслідком службового розслідування складають висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також стосовно його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону. У висновку вказується вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. На підставі цього висновку уповноважений керівник особи, яка вчинила правопорушення, вирішує питання про накладення дисциплінарного стягнення.

Дисциплінарна комісія наділена багатьма повноваженнями з метою встановити факти та обставини правопорушення, в тому числі проводити опитування, оцінювати пояснення поліцейського, витребовувати та вивчати документи та інші докази, отримувати консультації спеціалістів, користуватися базами даних тощо. Комісія встановлює, чи був факт порушення та чи винен у ньому поліцейський, а також визначає вид стягнення до поліцейського, у випадку, коли він визнається комісією винним. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

З висновку службового розслідування від 14.09.2022 вбачається, що позивача виявлено на робочому місці з ознаками алкогольного сп`яніння. У зв`язку з чим, ОСОБА_1 запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатору марки «Drager» на що останній погодився. За результатами проведення огляду, числовий покажчик вказаного приладу склав 3,56 проміле алкоголю у парах видихуваного повітря ОСОБА_1 . Про вказані обставини також свідчать фото, які містяться у висновку службового розслідування від 14.09.2022.

Суд зауважує, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого керівник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

У свою чергу, адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

Вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад саме дисциплінарного проступку в його діях. Адміністративний суд під час розгляду справи на підставі встановлених ним обставин повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Матеріалами справи підтверджується, що у цій справі склад дисциплінарного проступку встановлений дисциплінарною комісією на підставі матеріалів службового розслідування, в ході якого зібрані докази: пояснення службових осіб - полковника ОСОБА_3 та підполковника ОСОБА_4 , які виявили позивача у стані алкогольного сп`яніння під час перебування на службі.

Аналіз змісту висновку службового розслідування, який став підставою для винесення оскаржуваних у цій справі наказів, дозволяє дійти висновку, що результати цього службового розслідування ґрунтуються на самостійних правових підставах, заснованих на дослідженні службової документації та відібраних поясненнях у осіб, причетних до досліджуваних подій.

На переконання суду, матеріалами службового розслідування доведено наявності у діях позивача складу дисциплінарного проступку, що стало підставою притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби з поліції, адже поведінка позивача як поліцейського суперечила загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції.

При цьому відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції, оскільки вчинений позивачем проступок є таким, що негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства, і такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Посилання відповідача на наказ Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 є безпідставним, оскільки положення вказаного наказу під час службового розслідування не покладались в основу дисциплінарного проступку щодо знаходження позивача на службі у стані алкогольного сп`яніння.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що оскаржувані накази відповідають критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим є правомірними та скасуванню не підлягають. Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, то підстави для їх задоволення також відсутні.

За схожих обставин аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 31 травня 2023 року у справі № 600/1542/22-а.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Згідно із ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1, ч. 5 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Виходячи з викладеного та беручи до уваги достатній і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що викладені у позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, а його вимоги такими, що задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову, - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Щавінський В.Р.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 02 січня 2024 р.