Справа № 120/19559/23
Суддя: Комар Павло Анатолійович
Дата ухвалення: 2024-01-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

05 січня 2024 р. Справа № 120/19559/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Комар Павло Анатолійович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Негай Тетяни Володимирівни Виконавчий комітет Вінницької міської ради, державного реєстратора прав на нерухоме майно Кириченко Олени Василівни Виконавчий комітет Вінницької міської ради, Виконавчого комітету Вінницької міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Негай Тетяни Володимирівни Виконавчий комітет Вінницької міської ради, державного реєстратора прав на нерухоме майно Кириченко Олени Василівни Виконавчий комітет Вінницької міської ради, Виконавчого комітету Вінницької міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, та чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником).

Ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що позовну заяву належить повернути позивачеві з огляду на таке.

Згідно з частиною другою статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

В силу вимог частини першої та другої статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

Отже, закон наділяє правом звернення до суду особи або самостійно, або через представника. При цьому, якщо позов подається представником, то, по перше, інформація про представника повинна бути зазначена у позовній заяві згідно ч. 6 ст. 160 КАС України, а по друге, до позовної заяви мають бути надані належні докази на підтвердження повноважень такого представника.

Як зазначено у частині 10 статті 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Отже, особистий підпис учасника справи на поданій ним до суду заяві є обов`язковим реквізитом такої заяви (позовної заяви), який надає їй юридичної сили та вказує на власне волевиявлення відповідної особи, яка звертається до суду, на вчинення певної процесуальної дії.

Так, судом встановлено, що дана позовна заява підписана від імені ОСОБА_1 .

Втім, ознайомившись із підписом позивача на такій позовній заяві суд доходить висновку, що такий підпис вочевидь не є його особистим підписом, позаяк не відповідає тому зразку підпису, який перевірено та посвідчено старостою Степанівського старостинського округу Вороновицької селищної ради Зашкарук С.Ф. у довіреності від 04.04.2023, фотокопія якої наявна в позовних матеріалах.

Дана невідповідність підпису позивача є очевидною та не потребує будь-яких спеціальних знань (зокрема спеціаліста чи експерта), з огляду на що суд доходить до переконання про те, що така позовна заява від імені позивача підписана іншою особою, відомості про яку в позовній заяві відсутні.

Згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду реалізація права на звернення до суду є процесуальною дією, яка має здійснюватися самою особою у порядку самопредставництва або її процесуальним представником (постанови від 13 березня 2018 року у справі № 914/2772/16; від 21 березня 2018 року у справі № 914/2771/16).

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що оскільки подана до суду позовна заява від імені фізичної особи ОСОБА_1 підписана не нею особисто, а іншою особою, право якої на вчинення таких дій від імені позивача не підтверджено у встановленому законом порядку, тому наявні підстави для повернення такої позовної заяви позивачу.

Як зазначає Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд зазначає, що повернення позовної заяви позивачеві свідчить не про допущення судом надмірного формалізму, а про вчинення дій, направлених на упорядкування процесуальних правовідносин, тобто є необхідним (позитивним) формалізмом, який сприяє належному здійсненню правосуддя. При цьому, така процесуальна дія не є порушенням права позивача на доступ до суду в розумінні норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, оскільки відповідно до частини 8 статті 169 КАС України не позбавляє позивача права на повторне звернення до суду у належному (встановленому законом) порядку.

Додатково суд не може оминути поза увагою і ті обставини, що в позовній заяві зазначені недостовірні відомості про те, що з аналогічним позовом ні позивач ні її довіритель до суду не зверталися, що насправді не відповідає дійсності. Зокрема, судом з`ясовано, що згідно відомостей комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" позивачем на протязі 2023 року неодноразово подавалися аналогічні за змістом позовні заяви (справи № 120/1401/23, № 120/2627/23, № 120/5761/23, № 120/7734/23), які не були прийняті судом до розгляду в тому числі і з підстав їх підписання особою, яка не підтвердила свої повноваження. При цьому, будучи ознайомленим з тими недоліками, які слугували підставами для повернення судом позовних заяв, позивач (заявник) навіть не намагається їх усунути при новому зверненні до суду, що свідчить про недобросовісне ставлення останнього до власних процесуальних прав та обов`язків і свідоме ігнорування тих вказівок і недоліків, про які наголошувалося судом. Наведене є неприпустимим з огляду на положення ч. 1 ст. 45 КАС України.

За правилами, передбаченими частинами п`ятою та шостою статті 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст.ст. 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до державного реєстратора прав на нерухоме майно Негай Тетяни Володимирівни Виконавчий комітет Вінницької міської ради, державного реєстратора прав на нерухоме майно Кириченко Олени Василівни Виконавчий комітет Вінницької міської ради, Виконавчого комітету Вінницької міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

2. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Комар Павло Анатолійович