Справа № 340/11130/21
Суддя: Т.М. КАРМАЗИНА
Дата ухвалення: 2024-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/11130/21

провадження № 2-кас/340/17/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом Керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави до Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Керівник Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області звернувся до суду в інтересах держави, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області () щодо невчинення дій, спрямованих на визнання пам`ятки архітектури місцевого значення Пречистенської церкви, яка розташована у с.Ятрань Голованівського району Кіровоградської області (охоронний номер 211-Кв) безхазяйним майном, а саме незвернення до органу, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно із заявою про взяття на облік пам`ятки архітектури Пречистенської церкви, яка розташована у с.Ятрань Голованівського району Кіровоградської області (охоронний номер 211-Кв) як безхазяйної нерухомої речі;

- зобов`язати Підвисоцьку сільську раду Голованівського району Кіровоградської області (код ЄДРІІОУ 04367080) вчинити дії, спрямовані на визнання пам`ятки архітектури місцевого значення - Пречистенської церкви, яка знаходиться у с.Ятрань Голованівського району Кіровоградської області (охоронний номер 211-Кв), безхазяйним майном шляхом звернення до органу, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно із заявою про взяття на облік пам`ятки архітектури місцевого значення - Пречистенської церкви, яка розташована у с.Ятрань Голованівського району Кіровоградської області (охоронний номер 211-Кв) як безхазяйної нерухомої речі.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13.04.2022 (а.с.109-112), яке було залишене без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 (а.с.154-156), відмовлено в задоволенні позову.

Постановою Верховного Суду від 20.06.2023 касаційну скаргу заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури задоволено частково. Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13.04.2022 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції (а.с.196-203).

Ухвалою суду 05.07.2023 прийнято до розгляду справу №340/11130/21 (провадження 2-кас/340/17/23) за позовом Керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави до Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, провадження (а.с.212). Цією ж ухвалою суду, зобов`язано відповідача подати до суду належним чином завірені копії, які покладені в основу оскаржуваної бездіяльності. При відсутності документів, зазначити про це в письмових поясненнях, додатково вказавши причини невжиття відповідних заходів, які зазначені у позові.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що звернувся до суду в інтересах держави у статусі позивача, оскільки відсутній державний орган, який здійснює контроль за діяльністю відповідача у спірних правовідносинах, а відповідач відмовляється від виконання припису закону стосовно охорони пам`яток архітектури місцевого значення. Тому відповідачем допущена бездіяльність щодо невзяття на облік нерухомого майна, як безхазяйного, при цьому відсутні будь-які відомості про власника такого майна, що призводить до того, що вказана пам`ятка архітектури перебуває у незадовільному та аварійному стані, зазнає руйнації, оскільки з наведених підстав неможливо проводити будь-які ремонтні роботи, реставраційні чи інші роботи, пов`язані із збереженням та схоронністю об`єкта культурної спадщини.

Відповідачем надано відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позовних вимог, оскільки розпорядником вищевказаної будівлі є Релігійна громада (парафії) Української Православної церкви Кіровоградської єпархії с. Ятрань (а.с.217-218).

Позивачем подана відповідь на відзив, згідно якої доводи відповідача викладені у відзиві на позовну заяву є безпідставними, оскільки на даний час власником земельної ділянки із земель житлової та громадської забудови, на якій розміщена пам`ятка архітектури будівля церкви, залишається Підвисоцька сільська рада Голованівського району Кіровоградської області, а будівля церкви, яка розміщена на вказаній земельній ділянці має ознаки нерухомої речі (а.с.224-229).

Дослідивши докази і письмові пояснення учасників справи, викладені у заявах по суті справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов до таких висновків.

Судом встановлено, що на території села Ятрань Голованівського району Кіровоградської області знаходиться пам`ятка архітектури місцевого значення - Пречистенська церква, охоронний номер 211-Кв, дата спорудження кінець XIX століття, яка була взята на державний облік рішенням Кіровоградського обласного виконавчого комітету від 04.11.1991 №279 Про взяття на державний облік пам`яток місцевого значення в Кіровоградській області, відповідно до розпорядження голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 29.01.2020 №102-р Про внесення змін до розпорядження голови обласної державної адміністрації від 07 серпня 1997 року №261-р занесена до Переліку пам`яток містобудування, архітектури місцевого значення в Кіровоградській області (а.с.19-35, 38-42).

Також, вказана пам`ятка архітектури взята на облік і охорону як пам`ятка архітектури місцевого значення згідно з розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 28.12.2004 №792-р Про внесення змін та доповнень до розпорядження голови обласної державної адміністрації від 7 серпня 1997 року №261-р Про перелік пам`яток містобудування, архітектури, садово-паркового мистецтва загальнодержавного і місцевого значення та виявлених пам`яток (а.с.18).

Голованівською окружною прокуратурою Кіровоградської області з листа Комунального підприємства Благовіщенське міжміське бюро технічної інвентаризації від 07.12.2021 №154 встановлено, що право власності на об`єкт нерухомого майна (Пречистенську церкву) у селі Ятрань Голованівського району Кіровоградської області не зареєстровано, технічна документація не виготовлялась (а.с.48).

Відповідно до листів Департаменту культури, молоді та спорту Кіровоградської обласної державної адміністрації від 18.11.2021 №29-01-19/1502/0.29 (а.с.16) та Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області від 22.11.2021 №743 (а.с .15) прокуратурою встановлено, що Підвисоцька сільська рада Голованівського району Кіровоградської області не володіє вищевказаною архітектурною пам`яткою, будь-які заходи з метою взяття на облік зазначеного нерухомого майна та передачі його в комунальну власність територіальної громади не вживались, а відомості про власника зазначеного об`єкта нерухомого майна відсутні.

Вважаючи, що допущена відповідачем бездіяльність щодо невзяття на облік нерухомого майна як безхазяйного, відсутність будь-яких відомостей про власника цього майна, а також невжиття органом місцевого самоврядування заходів для визнання права власності на згаданий об`єкт за територіальною громадою призводить до того, що вказана пам`ятка архітектури перебуває у незадовільному, аварійному стані та зазнає руйнації прокурор звернувся до суду з цим позовом.

Процедура взяття на облік безхазяйного майна, в даній справі взяття на облік церкви як безхазяйного майна, врегульована нормами Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), Законом України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень від 01.07.2004 № 1952-VI (далі - Закон №1952-VI), а також порядком державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127 (далі - Порядок №1127).

Відповідно до статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно із частиною третьої статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави".

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Аналіз положень частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Відповідно до частини четвертої статті 53 КАС України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У справі, що розглядається, прокурор звернувся до суду з позовом до органу місцевого самоврядування з вимогою вжити передбачених статтею 335 ЦК України, заходів пов`язаних із взяттям на облік безхазяйного майна, яке належить до об`єктів культурної спадщини та яким упродовж тривалого часу ніхто не опікується, не вживає необхідних заходів для його утримання у належному стані, що в свою чергу може призвести до руйнування такого майна.

Так, прокурор зазначає, що бездіяльність відповідача спричиняє порушення основних засад державної політики щодо охорони та збереження об`єктів культурної спадщини, що у свою чергу є порушенням державних інтересів, а тому відповідно до статті 131-1 Конституції України покладає на нього обов`язок звернення до суду з цим позовом.

Суд, встановив, що таке обґрунтування є сумісним з розумінням інтересів держави.

Згідно з положеннями статті 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом.

Держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, вживає заходів для повернення в Україну культурних цінностей народу, які знаходяться за її межами.

Судом встановлено, що рішенням виконавчого комітету Кіровоградського обласної ради народних депутатів від 04.11.1991 №279 Про взяття на державний облік пам`яток місцевого значення в Кіровоградській області церква взята на облік як пам`ятка архітектури місцевого значення (а.с.38), що також підтверджується переліком пам`яток архітектури місцевого значення Кіровоградської області до вказаного рішення (а.с.39-42).

Приписами статті 1 Закону України "Про охорону культурної спадщини" від 8 червня 2000 року №1805-III (далі Закон №1805-III) встановлено, що пам`ятка культурної спадщини - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України; об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність.

Згідно із частиною п`ятою статті 3 Закону №1805-III виконавчий орган сільської, селищної, міської ради з питань, передбачених підпунктом 5 пункту "б" частини першої статті 31 і підпунктом 10 пункту "б" статті 32 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", підконтрольний відповідним органам виконавчої влади.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21 травня 1997 року №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР)

Абзацом п`ятнадцятим статті 1 Закону №280/97-ВР визначено, що право комунальної власності - право територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону №280/97-ВР сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Частиною п`ятою статті 16 Закону №280/97-ВР передбачено, що від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

Згідно із статтею 29 Закону №280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: а) власні (самоврядні) повноваження: 1) управління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад; 2) встановлення порядку та здійснення контролю за використанням прибутків підприємств, установ та організацій комунальної власності відповідних територіальних громад; 3) заслуховування звітів про роботу керівників підприємств, установ та організацій комунальної власності відповідних територіальних громад; 4) підготовка і внесення на розгляд ради пропозицій щодо порядку та умов відчуження комунального майна, проектів місцевих програм приватизації та переліку об`єктів комунальної власності, які не підлягають приватизації; організація виконання цих програм; подання раді письмових звітів про хід та результати відчуження комунального майна.

Відповідно до статті 60 Закону №280/97-ВР територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Підставою для набуття права комунальної власності є передача майна територіальним громадам безоплатно державою, іншими суб`єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом.

Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.

З огляду на викладене, органи місцевого самоврядування повинні забезпечувати реалізацію державної політики у сфері володіння, користування і розпорядження об`єктами комунальної власності на відповідній території, у тому числі щодо реєстрації права власності на нерухоме майно, визнане безхазяйним.

Статтею 335 ЦК України встановлено, що безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий.

Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих медіа.

Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.

Безхазяйні рухомі речі можуть набуватися у власність за набувальною давністю, крім випадків, встановлених статтями 336, 338, 341 і 343 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 3 Закону №1952-VI речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Згідно із ч.14 ст.18 Закону №1952-VI взяття на облік безхазяйного нерухомого майна проводиться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 82 Порядку №1127 взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку.

Згідно із пунктом 83 Порядку №1127 під час розгляду заяви державний реєстратор встановлює наявність (відсутність) державної реєстрації прав на майно, щодо якого подано таку заяву.

У разі коли підставою для взяття на облік нерухомого майна є відмова власника від права власності на таке майно, державний реєстратор встановлює наявність (відсутність) державної реєстрації припинення права власності на нерухоме майно у зв`язку з відмовою від права власності.

Відповідно до пункту 84 Порядку №1127 за результатом розгляду заяви, а також за наявності відомостей про технічні характеристики відповідного безхазяйного нерухомого майна, отриманих державним реєстратором з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, державний реєстратор приймає рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна або рішення щодо відмови у взятті на такий облік.

Згідно із пунктом 85 Порядку №1127 державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості.

Відповідно до пункту 86 Порядку №1127 датою та часом взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вважаються дата та час реєстрації відповідної заяви, за результатом розгляду якої державним реєстратором прийнято рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.

Згідно із пунктом 87 Порядку №1127 за наявності підстав для відмови у взятті на облік безхазяйного нерухомого майна державний реєстратор приймає відповідне рішення, яке повинне містити вичерпний перелік обставин, що стали підставою для його прийняття, з відповідним обґрунтуванням їх застосування.

У задоволенні заяви про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна може бути відмовлено у разі, коли: безхазяйне майно не підлягає обліку відповідно до закону; із заявою про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна звернулася неналежна особа; у Державному реєстрі прав наявні записи про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, щодо якого подано заяву про взяття на облік; у Державному реєстрі прав відсутні записи про припинення права власності на нерухоме майно у зв`язку з відмовою власника від права власності на таке майно (у разі, коли підставою для взяття на облік безхазяйного нерухомого майна є відмова власника нерухомого майна від свого права власності).

Відповідно до пункту 88 Порядку №1127 за результатом розгляду заяви про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна документи, подані заявником, зберігаються суб`єктом державної реєстрації прав, нотаріусом протягом трьох років.

Документи та/або відомості, сформовані державним реєстратором за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав під час розгляду заяви, зберігаються в електронній формі у цьому Реєстрі.

Зміст вищевикладених норм свідчить, що саме на орган місцевого самоврядування покладається обов`язок щодо вчинення дій пов`язаних із взяттям на облік безхазяйного майна, яке знаходиться на території відповідної громади.

Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що розпорядником вищевказаної будівлі є Релігійна громада (парафії) Української Православної церкви Кіровоградської єпархії с. Ятрань, тому вона і повинна вирішувати питання обліку Пречистенської церкви у селі Ятрань Голованівського району Кіровоградської області, на підтвердження чого надав копію рішення дев`ятнадцятої сесії VIII скликання Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області від 25.01.2022 № 1370 "Про надання дозволу на розробку Проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки Релігійній громаді (парафії) УПЦ Кіровоградської єпархії с. Ятрань", яким вирішила:

- надати дозвіл Релігійній громаді (парафії) Української Православної церкви Кіровоградської єпархії с. Ятрань на розробку Проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в постійне користування, за кодом КВЦПЗ - 03.04 Для будівництва та обслуговування будівель громадських та релігійних організацій. Земельна ділянка має орієнтовну площу всього 0,2500 га, із земель житлової та громадської забудови, що розташована в межах населеного пункту с. Ятрань, на території Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області;

- релігійній громаді (парафії) Української Православної церкви Кіровоградської єпархії с. Ятрань замовити в землевпорядній організації розробку Проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в постійне користування орієнтовною площею 0,2500 га. Точну площу земельної ділянки визначити при розробці землевпорядної документації;

- рекомендувати настоятелю Релігійної громади (парафії) Української Православної церкви Кіровоградської єпархії с. Ятрань в особі ієрея Петра Макарука в межах норм ст.344 України звернутись до суду відповідної інстанції для встановлення факту права власності на нерухоме майно (а.с.220).

А також надав довідку виконавчого комітету Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області від 12.04.2022 № 241 про те, що на земельній ділянці орієнтовною площею 0,25 га для будівництва та обслуговування громадських будівель на яку згідно рішення сесії від 25.01.2022 року №1370 був наданий дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, яка знаходиться в межах населеного пункту села Ятрань на землях комунальної власності Підвисоцької сільської ради, знаходиться будівля невідомого походження відносно якої Голованівська окружна прокуратура подала позов до Підвисоцької сільської ради (а.с.221).

Згідно з частинами 1, 2 статті 116 Земельного кодексу України, громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону. Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Приписами статті 50 Закону України "Про землеустрій" визначено, що проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок розробляються у разі формування нових земельних ділянок із земель державної, комунальної власності (крім випадків формування земельних ділянок за іншою документацією із землеустрою) та у разі зміни цільового призначення земельних ділянок у випадках, визначених законом. Проекти землеустрою щодо відведення земельної ділянки також можуть передбачати поділ, об`єднання земельних ділянок, які перебувають у власності однієї особи.

Проект землеустрою щодо відведення земельних ділянок може передбачати формування та/або зміну цільового призначення декількох земельних ділянок, за умови що розпорядником земельних ділянок буде один орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 Земельного кодексу України, або власником земельної ділянки приватної власності є одна особа.

При цьому, частинами 7, 8 статті 186 Земельного кодексу України визначено, що Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи виконавчої влади або органи місцевого самоврядування, інші суб`єкти, визначені цією статтею, зобов`язані протягом десяти робочих днів з дня одержання документації із землеустрою безоплатно надати або надіслати рекомендованим листом з повідомленням розробнику свої висновки про її погодження або про відмову в погодженні з обов`язковим посиланням на закони та прийняті відповідно до них нормативно-правові акти, що регулюють відносини у відповідній сфері. Строк дії таких висновків є необмеженим.

Підставою для відмови у погодженні та затвердженні документації із землеустрою може бути лише невідповідність її положень вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою або містобудівної документації.

Відповідно до ч.ч.9, 10 ст.186 Земельного кодексу України 9. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування, іншим суб`єктам, визначеним цією статтею, при погодженні та затвердженні документації із землеустрою забороняється вимагати: додаткові матеріали та документи, не включені до складу документації із землеустрою, визначеного Законом України "Про землеустрій"; надання погодження документації із землеустрою будь-якими іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами чи організаціями, погодження яких не передбачено цією статтею; проведення будь-яких обстежень, експертиз чи робіт.

Кожен орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, інший суб`єкт, визначений цією статтею, розглядає та погоджує документацію із землеустрою самостійно та незалежно від погодження такої документації іншими органами.

Висновок (рішення) органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, іншого суб`єкта, визначеного цією статтею, щодо відмови у погодженні або затвердженні документації із землеустрою має містити вичерпний перелік недоліків документації із землеустрою з описом змісту недоліку та посиланням на відповідні норми законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, затверджену документацію із землеустрою або містобудівну документацію. Повторна відмова у погодженні або затвердженні документації із землеустрою допускається лише у разі, якщо розробник не усунув недоліки, зазначені у попередньому висновку (рішенні), а також якщо підстава для відмови виникла після надання попереднього висновку (рішення). Повторна відмова у погодженні або затвердженні не позбавляє розробника документації із землеустрою права усунути недоліки такої документації та подати її на погодження або затвердження.

Так, відповідачем надано лише дозвіл Релігійній громаді (парафії) Української Православної церкви Кіровоградської єпархії с. Ятрань на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в постійне користування.

При цьому до суду не надано ні доказів виготовлення самого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в постійне користування, ні доказів затвердження такого проекту, як і не надано доказів передачі відповідачем земельної ділянки, на якій знаходиться Пречистенська церква. Також не надано доказів, щодо належності майна пам`ятки архітектури місцевого значення Пречистенської церкви, яка розташована у с.Ятрань Голованівського району Кіровоградської області.

Таким чином, саме відповідач, як орган місцевого самоврядування зобов`язаний вчинити дії пов`язані із взяттям на облік безхазяйного майна, яке знаходиться на території його громади, а тому встановлені судом обставини свідчать про допущення відповідачем протиправної бездіяльності, яка виразилась у невчиненні дій щодо взяття на облік безхазяйного майна, яке належить до об`єктів культурної спадщини та яким упродовж тривалого часу ніхто не опікується, при цьому не вживає необхідних заходів для його утримання у належному стані, що в свою чергу може призвести до руйнування такого майна, тому позовні вимоги є законними та обґрунтованими, та підлягають задоволенню.

Згідно частин 1, 2 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Доказів понесення таких витрат у справі, суду не надано.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Керівника Голованівської окружної прокуратури Кіровоградської області (26500, Кіровоградська область, Голованівський район, смт. Голованівськ, вул. Паркова, 13) в інтересах держави до Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області (26122, Кіровоградська область, Голованівський район, с. Підвисоке, вул. Центральна, 4, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області щодо невчинення дій, спрямованих на визнання пам`ятки архітектури місцевого значення Пречистенської церкви, яка розташована у с.Ятрань Голованівського району Кіровоградської області (охоронний номер 211-Кв) безхазяйним майном, а саме незвернення до органу, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно із заявою про взяття на облік пам`ятки архітектури Пречистенської церкви, яка розташована у с.Ятрань Голованівського району Кіровоградської області (охоронний номер 211-Кв) як безхазяйної нерухомої речі.

Зобов`язати Підвисоцьку сільську раду Голованівського району Кіровоградської області вчинити дії, спрямовані на визнання пам`ятки архітектури місцевого значення - Пречистенської церкви, яка знаходиться у с.Ятрань Голованівського району Кіровоградської області (охоронний номер 211-Кв), безхазяйним майном шляхом звернення до органу, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно із заявою про взяття на облік пам`ятки архітектури місцевого значення - Пречистенської церкви, яка розташована у с.Ятрань Голованівського району Кіровоградської області (охоронний номер 211-Кв) як безхазяйної нерухомої речі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА