Справа № 640/13127/22
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2023-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2023 року № 640/13127/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., при секретарі судового засідання Ставничого Н.В., за участю: представника позивача - Оверчук Ю.О. та представника відповідача - Мекроуд С.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 15 липня 2022 року №593 «Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих поліцейських УОАЗОР» в частині застосування до старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу системи електронного контролю управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Головного управління Національної поліції у м. Києві майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у місті Києві від 02 серпня 2022 року №1217о/с «Про особовий склад» про звільнення зі служби у поліції старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу системи електронного контролю управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Головного управління Національної поліції у м. Києві майора поліції ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу системи електронного контролю управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Головного управління Національної поліції у м. Києві;

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за весь час вимушеного прогулу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.08.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.

На виконання вимог Закону України від 13.12.2022 №2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду», Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративну справу № 640/13127/22 скеровано за належністю до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25 травня 2023 року прийнято адміністративну справу до провадження та призначено судове засідання.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що службове розслідування проведено не повно, а прийняті на його підставі накази є необґрунтованими та такими, що прийняті без урахуванням усіх обставин, що мають значення повного проведення службового розслідування.

На переконання позивача, факт складання протоколу про адміністративне правопорушення не може свідчити про наявність в його діях дисциплінарного проступку.

Також позивач зазначає про безпідставне посилання відповідача у наказі від 15 липня 2022 року №593 на порушення позивачем п. 6 розділу ІV Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 03.08.2017 № 676, згідно з яким користувачі Інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - система ІПНП) зобов`язані не розголошувати у будь-який спосіб інформацію, яка їм стала відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, оскільки положення вказаного пункту передбачають зобов`язання щодо нерозголошення інформації, а не користування системою ІПНП. Більше того, наказ не містить відомостей про те, коли, в якій спосіб та кому позивачем розголошена інформація, отримана під час виконання посадових обов`язків, що свідчить про необ`єктивність і проведеного службового розслідування.

Позивач вказує, що під час службового розслідування не встановлювались обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності чи знімають безпідставні звинувачення; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність дисциплінарних стягнень, що свідчить про неповне проведення службового розслідування.

Наприкінці, позивач наголошує на порушенні відповідачем встановленої чинним законодавством процедури застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, а саме: невиконання обов`язку щодо одержання від поліцейського письмового пояснення про обставини вчинення дисциплінарного порушення.

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позову. Мотивуючи відзив, відповідач зазначає, що дії ГУНП у м. Києві, які пов`язані з підготовкою та виданням наказу про накладення на позивача дисциплінарного стягнення, вчинені з неухильним дотриманням вимог Дисциплінарного статуту України та Закону України «Про Національну поліцію».

Також відповідач зазначає, що оскільки позивач не оскаржував висновок службового розслідування, яким встановлено факт та обставини порушення ним службової дисципліни, то останній погодився з об`єктивністю викладених обставин у вказаному висновку, відповідно з прийнятим відносно нього рішенням.

Крім того, відповідач зазначає, що при визначені виду дисциплінарного стягнення враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації.

Окрім вказаного, відповідач звертає увагу на постанову Деснянського районного суду м. Києва від 18.07.2022 та постановою Київського апеляційного суду від 05.12.2022 у справі №754/4470/22, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КпАП України у вигляді позбавлення права керування транспортними засобами на строк один рік та штрафу в розмірі 17000,00 грн.

Своєю чергою, позивач подав відповідь на відзив, а також додаткові пояснення від 04.10.2022 № 01/10, у яких зазначив, що станом на 13.06.2022, тобто до призначення службового розслідування, відповідачу стало відомо про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, тому службове розслідування проведено всупереч вимог ч. 5 ст. 14 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», згідно з якою у разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів. Отже, передчасне службове розслідування, на думку позивача, є підставою для визнання висновку, складеного за результатами такого службового розслідування, недійсним.

Також відповідач зазначає, що службовим розслідуванням не підтверджено стану алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 , факту відмови від проходження медичного огляду, оскільки на відеозаписі, який долучений до висновку службової перевірки, ОСОБА_1 вказує, що не відмовляється від огляду, на підставі чого йому видається направлення на проходження огляду в закладі охорони здоров`я.

У чергове судове засідання, призначене на 30.11.2023, з`явились представники сторін, які підтримали свої вимоги та заперечення щодо позовних вимог.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд вважає, що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити, виходячи з наступного.

Суд встановив, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працював в органах внутрішніх справ з 01.09.2006, в поліції з 07.11.2015, на займаній посаді - старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу системи електронного контролю управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Головного управління Національної поліції у м. Києві з 28.07.2020.

13.06.2022 до ГУНП в м. Києві надійшла інформаційна довідка щодо керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння майором поліції ОСОБА_1 .

Наказом ГУНП в м. Києві від 14.06.2022 № 672 «Про призначення та проведення службового розслідування» за вказаним фактом призначено службове розслідування.

Наказом ГУНП в м. Києві від 28.06.2022 № 753 продовжено строк службового розслідування.

Під час проведення у формі письмового провадження службового розслідування за фактом порушення Правил дорожнього руху та службової дисципліни старшим інспектором з особливих доручень відділу моніторингу системи електронного контролю управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП у м. Києві майором поліції ОСОБА_1 Дисциплінарною комісією установлено таке:

13.06.2022 о 00.05 поліцейськими полку поліції особливого призначення № 1 ГУНП у м. Києві по вул. О. Бальзака, 9, у м. Києві за порушення абзацу другого пункту 8 Порядку здійснення заходів під час запровадження комендантської години та встановлення спеціального режиму світломаскування в окремих місцевостях, де введено воєнний стан, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.07.2020 № 573, зупинено автомобіль "Мерседес Бенц", номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 .

Під час перевірки документів у ОСОБА_1 поліцейськими зазначеного полку встановлено, що він перебував з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: відчувався запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів та мови, поведінка, що не відповідала обстановці.

У зв`язку з цим, на місце зупинки транспортного засобу для документування правопорушення викликано працівників патрульної поліції. Автопатрулем Управління патрульної поліції в місті Києві "Рубін-0352" у складі: заступника командира роти № 3 батальйону № 2 полку № 2 (з обслуговування лівого берегу) капітана поліції ОСОБА_2 , інспектора цієї ж роти старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 та поліцейського цієї ж роти рядового поліції Закревського Д.О. запропоновано ОСОБА_1 пройти огляд на стан сп`яніння, у встановленому законом порядку, за допомогою спеціального технічного засобу "DRAGER", або в медичному закладі у лікаря-нарколога, на що останній відмовився.

За порушення вимог пункту 2.5 ПДР відносно ОСОБА_1 складено протокол серії ААД № 069695 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП). Для розгляду адміністративний матеріал направлено до Деснянського районного суду м. Києва.

Під час зупинки транспортного засобу "Мерседес Бенц", номерний знак НОМЕР_1 , поліцейськими полку поліції особливого призначення № 1 ГУНП у м. Києві (далі - поліцейські полку), відповідно до вимог ст. 40 Закону України "Про Національну поліцію" та ст. 251 КУпАП, здійснювався відеозапис на нагрудну бодікамеру.

Вивченням відеозапису з нагрудної камери поліцейського ППОП № 1 DSJ 0000041_000041 встановлено, що відеозапис розпочався коли ОСОБА_1 знаходився поблизу автомобіля та поліцейські звинуватили його у керуванні у стані сп`яніння та не зупинці транспортного засобу на їх законну вимогу. Останній стверджував, що він бачив, що поліцейські з «Беркуту» тому хибно вважав, що може вирішити питання на місці зупинки транспортного засобу. Не виконання вимог про зупинку транспортного засобу пояснював тим, що переплутав їх автомобіль з автомобілем швидкої медичної допомоги. Із відеозапису можна зробити висновок, що ОСОБА_1 мав ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: порушення мови та поведінка, яка не відповідала обстановці. Під час спілкування з поліцейськими полку ОСОБА_1 постійно використовував ненормативну лексику, не повідомляв місце свого несення служби та посаду, погрожував останнім неприємностями. Поліцейські полку склали рапорт, а автопатруль УПП у м. Києві задокументували правопорушення, передбачене статтею 130 КУпАП. Під час складання відносно ОСОБА_1 адміністративних матеріалів, останній почав звинувачувати поліцейських полку у протиправних діях відносно нього.

Правилами етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, зобов`язано поліцейського за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час дотримуватися норм професійної етики. ОСОБА_1 під час встановлення поліцейськими обставин порушення абзацу другого пункту 8 Порядку здійснення заходів під час запровадження комендантської години та встановлення спеціального режиму світломаскування в окремих місцевостях, де введено воєнний стан, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.07.2020 № 573, висловлювався ненормативною лексикою у бік поліцейських, чим порушив вимоги пункту 3 розділу IV цих Правил.

Опитаний, у ході проведення службового розслідування, заступник командира взводу № 2 роти № 2 полку поліції особливого призначення № 1 старший лейтенант поліції ОСОБА_4 пояснив, що 13.06.2022 ніс службу у складі мобільної групи швидкого реагування "Дельта 2" у Деснянському районі міста Києва. Близько 00.15 на перехресті вул. Теодора Драйзера та вул. Оноре Де Бальзака під час комендантської години вони зупиняли автомобіль "Мерседес Бенц С200", номерний знак НОМЕР_1 . Водій вищевказаного транспортного засобу, ледь не здійснив лобове зіткнення зі службовим автомобілем "Форд Транзит", номерний знак НОМЕР_2 (на синьому фоні). Водій автомобіля "Мерседес" не виконав вимогу поліцейських про зупинку транспортного засобу, продовжив рух, намагаючись при цьому втекти. Транспортний засіб зупинено шляхом переслідування службовим автомобілем по вул. Оноре Де Бальзака, 9. В автомобілі перебувало двоє осіб, у зв`язку з тим, що останні спочатку заблокувалися в автомобілі до них було застосовано заходи фізичного впливу, а до водія застосовано спеціальний засіб - кайданки. Особу водія встановлено, ним виявився ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після виявленням у водія ознак алкогольного сп`яніння, а саме: відчувався запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів та мови, поведінка, що не відповідала обстановці, на місце події було викликано автопатруль УПП в м. Києві "Рубін-352". Вказана подія фіксувалася на бодікамеру №41.

Опитані, у ході проведення службового розслідування, поліцейські цієї ж роти старші сержанти поліції Батрак С.М. та Савченко С.О. підтвердили відомості, викладені у поясненні ОСОБА_4 .

Опитаний, у ході проведення службового розслідування, заступник командира роти № 3 батальйону № 2 полку № 2 (з обслуговування лівого берегу) УПП в місті Києві капітан поліції ОСОБА_2 пояснив, що 13.06.2022 під час патрулювання у складі автопатруля "Рубін-352" отримано виклик про надання допомоги по вул. Оноре Де Бальзака, 9, у м. Києві, екіпажу ППОП № 1 "Дельта 2". Прибувши за вказаною адресою, ними виявлено вищевказаний екіпаж, поліцейські якого повідомили про зупинку транспортного засобу "Мерседес Бенц С200", номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 з ознаками алкогольного сп`яніння. Останньому запропоновано, у встановленому законом порядку, пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння. ОСОБА_1 від огляду на стан сп`яніння відмовився. Відносно останнього складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою ст. 130 КУпАП.

Опитані, у ході проведення службового розслідування, інспектор цієї ж роти старший лейтенант поліції Гайдай А.С. та поліцейський цієї ж роти рядовий поліції Закревський Д.О. підтвердили відомості, викладені у поясненні ОСОБА_2 .

Відповідно до службової характеристики, наданої начальником відділу моніторингу системи електронного контролю управління організаційно- аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП у м. Києві майором поліції ОСОБА_5 , майор поліції ОСОБА_1 за період служби в Національній поліції зарекомендував себе посередньо. На критику у свою адресу реагував негативно та не робив належних висновків. За характером запальний. Схильний до порушення поведінки у побуті.

Листом управління головної інспекції ГУНП у м. Києві (від 17.06.2022 вих. №439/125/67/01-2022) ОСОБА_1 запропоновано об 11.00 20.06.2022 прибути до адміністративної будівлі ГУНП у м. Києві для надання пояснень за фактом можливих порушень службової дисципліни. Позивач у визначений термін не з`явився та про наявність поважних причин свого неприбуття не повідомив. Про відмову надати пояснення відносно ОСОБА_1 складено акт від 21.06.2022 № 448/125/67/01-2022.

Крім того, у ході проведення службового розслідування встановлено порушення ОСОБА_1 вимог зобов`язання про нерозголошення персональних даних та пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі - ІПНП), затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 № 676, у частині виконання інформаційних запитів котрі не пов`язані з його безпосереднім виконанням функціональних обов`язків.

Так, ОСОБА_1 у порушення особистого зобов`язання щодо дотримання вимог про нерозголошення персональних даних, здійснював систематичний вибір інформації з інформаційної підсистеми "102-картки" в системі ІПНП щодо зареєстрованих подій по смертям, які реєструвалися поза межами території оперативного обслуговування ГУНП у м. Києві.

Останній, під час несення служби, у період з 09.07.2021 по 23.06.2022, після входу до відомчої системи ІПНП періодично здійснював інформаційні вибірки по подіям "123 - раптова смерть" та "133 - виявлення спізнаного трупу", які реєструвалися на території міста Києва та на всій території Одеської області. Упродовж вказаного періоду ОСОБА_1 здійснив 4539 інформаційних запитів щодо пошуку інформації за автоматизованими обліками Національної поліції по подіям "123, 133".

За наслідками службового розслідування Дисциплінарною комісією встановлено недотримання майором поліції ОСОБА_1 вимог пункту 6 частини третьої статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему Інформаційний портал Національної поліції України", затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 № 676, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, що виразилось у використанні інформації з системи ІПНП з метою, не пов`язаною з виконанням функціональних обов`язків, відмові від проходження огляду на стан сп`яніння, висловлюванні нецензурною лексикою під час спілкування з поліцейськими.

15.07.2022 начальником ГУНП в м. Києві видано наказ № 593 ««Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих поліцейських УОАЗОР», зокрема, в частині застосування до старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу системи електронного контролю управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Головного управління Національної поліції у м. Києві майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби поліції.

У зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення та відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну Поліцію» 02.08.2022 начальником ГУНП в м. Києві видано наказ №1217 о/с, яким позивача звільнено зі служби в поліції.

Позивач, вважаючи вказані накази протиправними, звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

За приписами частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частин першої, другої статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами першою, другою, третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частини першої - четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893.

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

За змістом пункту 1 розділу V Порядку проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 13 розділу V Порядку передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Згідно з пунктом 17 розділу V Порядку факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення.

В акті обов`язково зазначаються відомості про дату, час і місце його складення, посади, звання, прізвища, імена, по батькові осіб, які його склали, прізвище, ім`я, по батькові особи, якій було запропоновано надати пояснення та яка відмовилася це зробити, а також (у разі повідомлення) - причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, присутній під час відмови, та інші особи, присутні під час відмови.

Акт про відмову надати пояснення реєструється в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія, та долучається до матеріалів службового розслідування.

За змістом пункту 1 розділу VІІ Порядку у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Спір у цій справі виник у зв`язку із накладенням дисциплінарного стягнення на поліцейського у вигляді звільнення зі служби в поліції відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стало вчинення ним дисциплінарного проступку, який полягає у недотриманні майором поліції ОСОБА_1 вимог пункту 6 частини третьої статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему Інформаційний портал Національної поліції України", затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 № 676, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, що виразилось у використанні інформації з системи ІПНП з метою, не пов`язаною з виконанням функціональних обов`язків, відмові від проходження огляду на стан сп`яніння, висловлюванні нецензурною лексикою під час спілкування з поліцейськими.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із такого.

Аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, суд зазначає, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Ці комісії за наслідком службового розслідування складають висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також стосовно його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону. У висновку вказується вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. На підставі цього висновку уповноважений керівник особи, яка вчинила правопорушення, вирішує питання про накладення дисциплінарного стягнення.

Дисциплінарна комісія наділена багатьма повноваженнями з метою встановити факти та обставини правопорушення, в тому числі проводити опитування, оцінювати пояснення поліцейського, витребовувати та вивчати документи та інші докази, отримувати консультації спеціалістів, користуватися базами даних тощо. Комісія встановлює, чи був факт порушення та чи винен у ньому поліцейський, а також визначає вид стягнення до поліцейського, у випадку, коли він визнається комісією винним. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

З висновку службового розслідування від 13.07.2022 вбачається, що позивач порушив положення п. 2.5 Правил дорожнього руху, оскільки відмовився проходити медичний огляд на виявлення стану алкогольного сп`яніння, а також порушив вимоги про нерозголошення персональних даних під виконання інформаційних запитів котрі не пов`язані з його безпосереднім виконанням функціональних обов`язків. Також висловлювався нецензурною лексикою під час спілкування з поліцейськими.

Як встановлено судом, 13.06.2022 о 00.05 поліцейськими полку поліції особливого призначення № 1 ГУНП у м. Києві по вул. О. Бальзака, 9, у м. Києві за порушення абзацу другого пункту 8 Порядку здійснення заходів під час запровадження комендантської години та встановлення спеціального режиму світломаскування в окремих місцевостях, де введено воєнний стан, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.07.2020 № 573, зупинено автомобіль "Мерседес Бенц", номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 .

Під час перевірки документів у ОСОБА_1 поліцейськими зазначеного полку встановлено, що він перебував з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: відчувався запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів та мови, поведінка, що не відповідала обстановці.

У зв`язку з цим, на місце зупинки транспортного засобу для документування правопорушення викликано працівників патрульної поліції. Автопатрулем Управління патрульної поліції в місті Києві "Рубін-0352" у складі: заступника командира роти № 3 батальйону № 2 полку № 2 (з обслуговування лівого берегу) капітана поліції ОСОБА_2 , інспектора цієї ж роти старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 та поліцейського цієї ж роти рядового поліції Закревського Д.О. запропоновано ОСОБА_1 пройти огляд на стан сп`яніння, у встановленому законом порядку, за допомогою спеціального технічного засобу "DRAGER", або в медичному закладі у лікаря-нарколога, на що останній відмовився.

За порушення вимог пункту 2.5 ПДР відносно ОСОБА_1 складено протокол серії ААД № 069695 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КУпАП. Для розгляду адміністративний матеріал направлено до Деснянського районного суду м. Києва.

Суд наголошує, що постановою Деснянського районного суду м. Києва від 18.07.2022 у справі №754/4470/22, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 05.12.2022, ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КпАП України у вигляді позбавлення права керування транспортними засобами на строк один рік та штрафу у розмірі 17000,00 грн.

Крім того, з висновку комісії слідує, що позивач під час спілкування з поліцейськими полку постійно використовував ненормативну лексику, не повідомляв місце свого несення служби та посаду, погрожував останнім неприємностями.

З наведеного слід дійти висновку, що не лише факт можливого перебування позивача у стані алкогольного сп`яніння слугував підставою для призначення службового розслідування, а й можлива неетична поведінка позивача під час його зупинки тощо.

Зазначені обставини підтверджуються відеозаписом із нагрудної камери поліцейського, який долучений до матеріалів службового розслідування.

З огляду на викладене, суд погоджується з доводами відповідача, що ОСОБА_1 , як поліцейський, зобов`язаний був діяти виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Відмова останнього від проходження медичного огляду за наявності у нього визначеного законом обов`язку його пройти у ситуації, що склалася, свідчить про порушення ним службової дисципліни. Вина ОСОБА_1 у вчиненні дисциплінарного проступку проявляється в прямому умислі, тобто, останній свідомо допускав настання несприятливих наслідків після вчинення ним цих дій. Порушення стало можливим унаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування ним вимог чинного законодавства України.

Крім того, суд зазначає, що у ході проведення службового розслідування встановлено порушення ОСОБА_1 вимог зобов`язання про нерозголошення персональних даних та пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему "Інформаційний портал Національної поліції України", затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 № 676, у частині виконання інформаційних запитів котрі не пов`язані з його безпосереднім виконанням функціональних обов`язків.

Так, ОСОБА_1 у порушення особистого зобов`язання щодо дотримання вимог про нерозголошення персональних даних, здійснював систематичний вибір інформації з інформаційної підсистеми "102-картки" в системі ІПНП щодо зареєстрованих подій по смертям, які реєструвалися поза межами території оперативного обслуговування ГУНП у м. Києві. Останній, під час несення служби, у період з 09.07.2021 по 23.06.2022, після входу до відомчої системи ІПНП періодично здійснював інформаційні вибірки по подіям "123 - раптова смерть" та "133 - виявлення спізнаного трупу", які реєструвалися на території міста Києва та на всій території Одеської області. Упродовж вказаного періоду ОСОБА_1 здійснив 4539 інформаційних запитів щодо пошуку інформації за автоматизованими обліками Національної поліції по подіям "123, 133".

Дисциплінарною комісією встановлено, що ОСОБА_1 підписав зобов`язання щодо дотримання вимог про нерозголошення персональних даних 05.08.2020. Цим документом він зобов`язався не опрацьовувати інформацію або пошукові залити до інформаційних підсистем системи ІПНП, якщо це не пов`язано з безпосереднім виконанням покладених на нього службових обов`язків, у тому числі, на прохання сторонніх осіб.

Згідно з посадовою інструкцією старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу системи електронного контролю УОАЗОР ГУНП у м. Києві опрацювання подій "раптова смерть" та "виявлення спізнаного трупу" до функцій вказаного відділу не входить.

Отже, суд погоджується з доводами відповідача, що ОСОБА_1 своїми діями вчинив проступки, які підривають авторитет Національної поліції України, та несумісний з подальшим проходженням служби в ній.

Суд зауважує, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого керівник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

У свою чергу, адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

Вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад саме дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи, або іншого виду юридичної відповідальності. Адміністративний суд під час розгляду справи на підставі встановлених ним обставин повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Подібний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 16.11.2023 у справі №600/1876/22-а.

Матеріалами справи підтверджується, що у цій справі склад дисциплінарного проступку встановлений дисциплінарною комісією на підставі матеріалів службового розслідування, в ході якого зібрані докази: пояснення службових осіб, відеозапис із нагрудної камери поліцейського.

Аналіз змісту висновку службового розслідування, який став підставою для винесення оскаржуваних у цій справі наказів, дозволяє дійти висновку, що результати цього службового розслідування ґрунтуються на самостійних правових підставах, заснованих на дослідженні службової документації та відібраних поясненнях у осіб, причетних до досліджуваних подій.

На переконання суду, матеріалами службового розслідування доведено наявності у діях позивача складу дисциплінарного проступку, що стало підставою притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби з поліції, адже поведінка позивача як поліцейського суперечила загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції.

Окрім того, суд зазначає, що 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Указом Президента України №64/2022 на всій території України введено воєнний стан, спірна подія сталась в період комендантської години в м. Києві, автомобіль яким керував позивач був зупинений співробітниками поліції, метою яких є забезпечення безпечного функціонування, зокрема, території органів місцевого самоврядування, військового управління поза зонами ведення бойових дій, протидія розвідувальній, підривній, диверсійній, терористичній та іншій протиправній діяльності спеціальних служб агресора та антидержавних незаконно утворених збройних формувань, під час комендантської години, однак протягом тривалого періоду у нічний час співробітники поліції вимушені були з`ясовувати ситуацію, що склалась за вини позивача.

Законодавством регламентовано обов`язок осіб, які проходять службу в органах поліції неухильно, сумлінно та відповідально виконувати покладені на них завдання. Водночас проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.

При цьому законодавством регламентовано спеціальний режим органів поліції у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України та в умовах воєнного стану.

Разом з тим, особа, яка заступає на службу до органів поліції, бере на себе зобов`язання виконувати покладені на неї функції та завдання, зокрема, в умовах воєнного стану, та повинна усвідомлювати і розуміти специфіку проходження служби в поліції, яка зумовлює вищенаведені підвищені вимоги до кожного поліціанта, якими він не може нехтувати за жодних обставин.

Як зазначалось, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Ураховуючи викладене, суд зазначає, що позивач 13.06.2022, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, керував транспортним засобом під час дії комендантської години та під час воєнного стану в Україні, допустив як працівником поліції порушення Правил дорожнього руху, що незалежно від того чи притягнутий він до адміністративної відповідальності за ст.130 КУпАП, свідчить про ігнорування позивачем виконання вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII "Про Національну поліцію", Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, знехтування Присягою поліцейського, тому вчинене позивачем діяння є несумісним з його посадою, оскільки він скоїв проступок який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, відповідно, застосовуючи найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, а саме: звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України.

За схожих обставин аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 28 вересня 2023 року у справі № 420/10847/22.

Посилання позивача на те, що під час службового розслідування не встановлювались обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності чи знімають безпідставні звинувачення; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність дисциплінарних стягнень, що свідчить про неповне проведення службового розслідування, суд відхиляє, оскільки із висновку службового розслідування вбачається, що Дисциплінарною комісією досліджувалась службова характеристика, надана начальником відділу моніторингу системи електронного контролю управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП у м. Києві майором поліції ОСОБА_5 , згідно з якою майор поліції ОСОБА_1 за період служби в Національній поліції зарекомендував себе посередньо. На критику у свою адресу реагував негативно та не робив належних висновків. За характером запальний. Схильний до порушення поведінки у побуті. Отже, Дисциплінарною комісією враховані обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби тощо.

Що стосується доводів позивача про невиконання відповідачем обов`язку щодо одержання від нього письмового пояснення про обставини вчинення дисциплінарного порушення, суд зазначає наступне.

Згідно з п. 27 Дисциплінарного статут під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.

За наявної можливості надсилання виклику поштовим зв`язком здійснюється рекомендованим листом на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше однієї доби для прибуття за вказаною у виклику адресою.

Виклик, який надіслано поштовим зв`язком, вважається таким, що отриманий поліцейським, на четвертий календарний день з дня його відправлення.

Виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення.

Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.

Від поліцейського, стосовно якого є підтвердні дані про самовільне залишення ним місця несення служби, виїзд до інших регіонів країни чи за кордон, пояснення не відбираються, поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Згідно з п. 28 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про електронні комунікації» електронна комунікація (телекомунікація, електрозв`язок) - передавання та/або приймання інформації незалежно від її типу або виду у вигляді електромагнітних сигналів за допомогою технічних засобів електронних комунікацій.

Як встановлено під час службового розслідування, за інформацією начальника ВМСЕК УОАЗОР майора поліції ОСОБА_6 , ОСОБА_1 з 13.06.2022 тимчасово проживав у найманому житлі по АДРЕСА_1 .

Листом управління головної інспекції ГУНП у м. Києві (від 17.06.2022 вих. №439/125/67/01-2022), у якому зазначена як вказана поштова адреса, так і контактні номери телефонів, ОСОБА_1 запропоновано об 11.00 20.06.2022 прибути до адміністративної будівлі ГУНП у м. Києві для надання пояснень за фактом можливих порушень службової дисципліни.

Суд зазначає, що у матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили за допомогою яких засобів (поштової рекомендованої кореспонденції чи телефонного зв`язку) здійснювався виклик ОСОБА_1 для подання пояснень.

Як свідчать матеріали справи, у зв`язку з неявкою ОСОБА_1 у визначений термін та не повідомлення поважних причин свого неприбуття, 21.06.2022 відносно ОСОБА_1 складено акт № 448/125/67/01-2022 про відмову надати пояснення.

У акті про відмову в надання пояснень зазначено, що ОСОБА_1 викликаний у порядку визначеному абз. 3 ч. 2 ст. 27 Дисциплінарного статуту, тобто з використанням електронної комунікації шляхом надіслання виклику на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Оскільки у листі Управління головної інспекції ГУНП у м. Києві від 17.06.2022 вих. №439/125/67/01-2022 відсутнє посилання на електронну пошту поліцейського, то слід дійти висновку, що виклик позивача здійснювався за допомогою телефонного зв`язку.

Отже, доводи позивача про порушення відповідачем норм п. 27 Дисциплінарного статут щодо не надіслання виклику для дачі пояснень рекомендованою кореспонденцією на адресу позивача, яка вказана у особовій справі, та щодо не виклику позивача за одну добу для прибуття за вказаною у виклику адресою, є безпідставними.

Також під час службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 у період з 15.06.2022 по 22.06.2022 звертався за допомогою до медичного закладу КНП «Дмитрівський медичний центр» Дмитрівської сільської ради Бучанського району Київської області, а 23.06.2022 звернувся до медичного закладу Одеської області. Тобто, у визначену дату (20.06.2022) для надання пояснень позивач перебував у межах Київської області та мав можливість прибути до ГУНП у м. Києві.

Ураховуючи викладене, відповідач належним чином запропонував ОСОБА_1 надати пояснення з приводу обставин, вчинення ним 13.06.2022 дисциплінарного проступку, тому доводи позивача про порушення відповідачем процедури щодо відібрання пояснень під час проведення службового розслідування у період дії воєнного стану не знайшли свого підтвердження.

Щодо доводів позивача про те, що службове розслідування проведено з недотриманням вимог ч. 5 ст. 14 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», тобто передчасно, а саме: до розгляду судом протоколу про адміністративне правопорушення, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 5 статті 14 Дисциплінарного статуту у разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Дійсно, у такому випадку, питання притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності поставлене в залежність від надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення.

Водночас, відповідно до частини 4 статті 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до інформаційної довідки начальника УГІ ГУНП у м. Києві С.Мащенко щодо керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння майором поліції ОСОБА_1 « 13.06.2022 о 00.05 поліцейськими полку поліції особливого призначення № 1 ГУНП у м.Києві по вул. О.Бальзака, 9, у м.Києві за порушення абзацу другого пункту 8 Порядку здійснення заходів під час запровадження комендантської години та встановлення спеціального режиму світломаскування в окремих місцевостях, де введено воєнний стан, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.07.2020 №573, зупинено автомобіль "Мерседес Бенц", номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 . За порушення вимог пункту 2.5 ПДР відносно ОСОБА_1 складено протокол серії ААД № 069695 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КпАП.

З огляду на те, що першочерговою підставою для призначення службового розслідування слугувало повідомлення начальника УГІ ГУНП у м. Києві С.Мащенко та інших поліцейських про вчинення позивачем порушень, що мали ознаки дисциплінарного проступку (що в подальшому підтвердилось), висновується те, що в цьому випадку застосованими є положення частини 4 статті 14 Дисциплінарного статуту, як підстави для відкриття службового розслідування щодо позивача.

Аналогічний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 22.09.2022 у справі №420/4977/20.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що оскаржувані накази відповідають критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 КАС України, у зв`язку з чим є правомірними та скасуванню не підлягають. Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, то підстави для їх задоволення також відсутні.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно із частиною першою статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки адміністративний позов задоволенню не підлягає, то підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову, - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення . У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Щавінський В.Р.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 02 січня 2024 р.