Справа № 595/5/24
Суддя: Содомора Р. О.
Дата ухвалення: 2024-01-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 595/5/24
Провадження № 2-а/595/3/2024
У Х В А Л А

03.01.2024

Суддя Бучацького районного суду Тернопільської області Содомора Р.О., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Сверлик Ольга Василівна до Головного управління національної поліції у Тернопільській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернулася до суду а інтересах ОСОБА_3 з адміністративним позовом до Головного управління національної поліції у Тернопільській області про скасування постанови серії ЕНА № 1151324 від 23.12.2023 у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху. Крім того, просить звільнити позивача від сплати судового збору, оскільки він перебуває у важкому матеріальному становищі.

При ознайомленні з матеріалами позовної заяви встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у статтях 160 і 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.8 ст.160 КАС України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Позивачем при зверненні до суду судовий збір не сплачено, документ про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, до матеріалів справи не додано. Позивач просить звільнити його від сплати судового збору посилаючись на складене матеріальне становище, та на підтвердження даних обставин додає відомості з Державного реєстру фізичних осіб платника податків про джерела нарахованого доходу, нарахованого податку та військового збору станом на 26.12.2023, довідку про доходи про нараховану стипендію.

Проте, відомості з Державного реєстру фізичних осіб платника податків про джерела нарахованого доходу містять дані лише за чотири місяці. Таким чином, відсутні відомості про доходи позивача за весь 2023 рік. Також, довідка про доходи про нараховану стипендію містить дані за три місяці.

Крім того, позивачем не додано жодних інших доказів на підтвердження скрутного матеріального становища, для доведення необхідності звільнення його від сплати судового збору. Зокрема відсутні відомості, щодо рухомого чи нерухомого майна та інше.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Враховуючи вимоги ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ст. 133 КАС України та те, що позивачем не надано жодних доказів, що розмір судового збору перевищує 5% розміру його річного доходу, суд вважає, що клопотання про звільнення від сплати судового збору до задоволення не підлягає.

Відповідно до частини 1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст.169 КАС, передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17 відступила від правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду України від 13.12.2016 (провадження № 21-1410а16), та зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Велика Палата Верховного Суду зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ст.9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

За приписами ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позовна заява надійшла до суду 02 січня 2024 року.

Законом України "Пpo Державний бюджет на 2024 рік" з 01 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028 грн.

У зв`язку з викладеним, враховуючи вищезазначений висновок Великої Палати Верховного Суду, позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання позовної заяви до суду, а саме - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн та додати до матеріалів справи документ про сплату судового збору.

З таких підстав вказаний позов слід залишити без руху, надавши позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви, а саме долучення до матеріалів справи документа про сплату судового збору.

Якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунені, позовну заяву слід вважати неподаною і повернути позивачеві.

На підставі наведеного, керуючисьст.ст.160, 161, 169 КАС України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Сверлик Ольга Василівна до Головного управління національної поліції у Тернопільській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху, надавши позивачу термін для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, позовна заява повертається позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 3 ст. 169 КАС України, якщо він усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Р. О. Содомора