Справа № 620/10250/23
Суддя: Скалозуб Ю.О.
Дата ухвалення: 2024-01-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 січня 2024 року Чернігів Справа № 620/10250/23

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скалозуба Ю.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції в Чернігівській області
провизнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,
У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі також ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області (надалі також ГУНП в Чернігівській області), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Чернігівській області №1081 від 16 червня 2023 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині попередження про повну службову невідповідність дільничного інспектора сектору превенції ВП №2 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Свої вимоги мотивує тим, що він не перебуваючи на службі та чергуванні, став свідком неправомірних дій з боку працівників УПП ГУНП в Чернігівській області по відношенню до товариша й намагався попередити та припинити. Після цих подій наказом №1081 від 16.06.2023 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» позивачеві було винесено неповну службову відповідність. Підставою для видачі наказу були рапорт т.в.о начальника УГІ ГУНП в Чернігівській області майора Зайця Андрія №65-рап/124/51/01-2023 від 02.06.2023; наказ ГУНП в Чернігівській області №783 від 02.06.2023 про проведення службового розслідування, а також відповідний висновок про його результати. Із наказом позивач не погоджується, оскільки за в останньому йдеться про порушення ОСОБА_1 02.06.2023 вимог комендантської години та перешкоджання поліцейським УПП в Чернігівській області під час складання адміністративних матеріалів. Проте на момент видання наказу станом на 16 червня 2023 року, відсутнє будь-яке рішення суду про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, що свідчить про відсутність доказів вчинення дисциплінарного проступку позивачем на момент прийняття наказу. Крім того вказує на те, що дисциплінарною комісією не було забезпечено реалізацію прав ОСОБА_1 під час проведення службового розслідування, як то ознайомлення з висновком, подання клопотання, участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії, що фактично позбавило останнього надати відповідні клопотання про отримання відповідних матеріалів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи, подати скарги на осіб, які проводять службове розслідування, користуватися правничою допомогою.

Відповідач у встановлений судом строк надіслав відзив на позов, у якому з позовними вимогами не погодився, у їх задоволенні просив відмовити. Так, представник зазначає, що проведеним службовим розслідуванням було встановлено факт порушення старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 (під час його перебування на посаді інспектора з РПП ВПД № 1 Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області) службової дисципліни, недотримання вимог ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 3 ст. 1, ст. 4, ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, присяги Працівника поліції, вимог керівництва ГУНП в Чернігівській області та Національної поліції України, в частині порушення 02.06.2023 вимог комендантської години під час дії воєнного стану та перешкоджанні поліцейським УПП в Чернігівській області під час складання адміністративних матеріалів, за що останнього було запропоновано притягнути до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність. За результатами проведеного службового розслідування було видано наказ ГУНП в Чернігівській області від 16.06.2023 № 1081, пунктом 2 якого позивачу було оголошено попередження про неповну службову відповідність.

Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду від 01.08.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Інспектор з реагування патрульної поліції ВПД №1 Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 з 06.03.2023 перебував на лікарняному відповідно до виданих листів непрацездатності з КНП «Прилуцька ЦМЛ» з діагнозом: пошкодження колінного суглобу правої ноги, після оперативного втручання.

02.06.2023 начальнику ГУНП в Чернігівській області надійшов рапорт т.в.о начальника УГІ ГУНП в Чернігівській області майора Зайця Андрія №65-рап/124/51/01-2023 від 02.06.2023 про факт складання поліцейськими УПП в Чернігівській області адміністративних матеріалів за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно поліцейського відділу реагування патрульної поліції Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 та можливого факту порушення службової дисципліни інспектором з РПП ВПД № 1 Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 (а.с. 48).

За фактами, викладеними в рапорті майора поліції Зайця наказом ГУНП в Чернігівській області від 02.06.2023 № 783 було призначено службове розслідування (а.с. 47).

За результатами проведення службового розслідування складено висновок (а.с. 49-71), відповідно до якого встановлено, що старший сержант поліції ОСОБА_2 перебуваючи поза службою у цивільному, без табельної вогнепальної зброї, 01.06.2023 близько 17:00 прибув з м. Ніжин на власному автомобілі до ресторану «Grand Family» поблизу м. Прилуки для святкування дня народження свого знайомого, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який з 06.03.2023 перебував на лікарняному. По закінченню святкування дня народження та закриття близько 00:00 ресторану, старший сержант поліції ОСОБА_2 сів за кермо свого автомобіля та розпочав рух в напрямку місця проживання (м. Ніжин) під час якого об 00:30 годині був зупинений нарядом «ВІКІНГ-101» УПП в Чернігівській області ДПП Національної поліції України, спільно з поліцейськими Чернігівського управління ДВБ НП України. Під час спілкування з водієм ОСОБА_2 , у останнього були виявлені явні ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з ротової порожнини, почервоніле обличчя, а також останній на законну вимогу надати посвідчення водія та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу не реагував, натомість надав для ознайомлення наряду поліції службове посвідчення поліцейського виданого на його ім`я. Від проходження огляду на стан сп`яніння у встановленому законом порядку за допомогою газоаналізатора «ДРАГЕР» та в лікарні м. Прилук (найближча медична установа), ОСОБА_2 відмовився, водночас вже у ході складання відносно нього адміністративних матеріалів за ч. 1 ст. 130 КУпАП, а також адміністративної постанови за ч. 1 ст. 126 КУпАП, став заперечувати факт такої відмови та наполягав на освідуванні в лікарні м. Ніжин.

Під час документування поліцейськими адміністративних правопорушень відносно ОСОБА_2 , підійшли особи з ознаками алкогольного сп`яніння, які, як встановлено, разом з ОСОБА_2 святкували день народження старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , та стали перешкоджати документуванню шляхом викриків щодо неправомірності дій поліцейських відносно ОСОБА_2 , у зв`язку з чим на місце події було викликано допоміжний наряд та відповідального від керівництва Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області, по приїзду яких і було встановлено дані вказаних цивільних осіб та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , а також попереджено виникнення більш конфліктної ситуації.

Факт документування подій було зафіксовано на нагрудні боді камери поліцейських УПП.

Опитаний старший лейтенант поліції ОСОБА_1 пояснив, що з 01.06.2013 по 02.06.2023 року включно, він перебував на лікарняному, жодних службових обов`язків не порушував. Стосовно події, яка мала місце в ніч з 01.06.2023 по 02.06.2023 вважає, що як громадянин України, ніяких протиправних дій не вчиняв.

Наказом ГУНП в Чернігівській області від 02.06.2023 № 254 о/с старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0097086) призначено дільничним офіцером поліції сектору превенції ВП № 2 Чернігівського районного управління поліції ГУНП в Чернігівській області, звільнивши його з посади інспектора з РПП ВПД № 1 Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області, з 03.06.2023.

У ході проведення службового розслідування було встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 офіційно з 06.03.2023 перебуває на лікарняному відповідно до виданих листів непрацездатності з КНП «Прилуцька ЦМЛ» з діагнозом: пошкодження колінного суглобу правої ноги, після оперативного втручання.

Таким чином, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 перебуваючи на лікарняному, знаходився в ресторані «Grand Family», де святкував день свого народження, в подальшому, порушуючи дію комендантської години, підійшов разом з іншими особами до наряду патрульної поліції де намагався перешкоджати поліцейським УПП в Чернігівській області складанню адміністративних матеріалів відносно старшого сержанта поліції ОСОБА_2 , що призвело до виклику допоміжних нарядів поліції. Зважаючи на вказане комісія встановила факт порушення старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 (під час його перебування на посаді інспектора з РПП ВПД № 1 Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області) службової дисципліни, недотримання вимог ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 3 ст. 1, ст. 4, 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, присяги Працівника поліції, вимог керівництва ГУНП в Чернігівській області та Національної поліції України, в частині порушення 02.06.2023 вимог комендантської години під час дії воєнного стану та перешкоджанні поліцейським УПП в Чернігівській області під час складання адміністративних матеріалів, за що останнього запропоновано притягнути до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

За результатами проведеного службового розслідування видано наказ ГУНП в Чернігівській області від 16.06.2023 № 1081, пунктом 2 якого позивачу було оголошено попередження про неповну службову відповідність (а.с. 14-15).

Не погоджуючись із наказом, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд застосовує джерела правового регулювання у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, та зважає на таке.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію».

Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 580-VIII Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Статтею 2 Закону № 580-VIII визначено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах:

1) забезпечення публічної безпеки і порядку;

2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави;

3) протидії злочинності;

4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Згідно з частиною першою статті 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:

«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

За правилами статті 24 Закону №580-VIII виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом.

У разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російською Федерацією проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан.

Частинами першою та другою статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України. Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Статут.

Частинами першою, другою статті 1 Дисциплінарного Статуту визначено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного Статуту визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, у тому числі бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Відповідно до частин першої та другої статті 5 Дисциплінарного Статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина перша статті 11 Дисциплінарного Статуту).

Статтею 12 Дисциплінарного Статуту встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного Статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Статтею 15 Дисциплінарного Статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до частин першої та другої статті 18 Дисциплінарного Статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Статтею 19 Дисциплінарного Статуту визначено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до частин першої та другої статті 21 Дисциплінарного Статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893, у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин), пунктом 4 розділу V якого визначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 7 розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Відповідно до пункту 1 розділу VІІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

З аналізу вищенаведених норм Дисциплінарного статуту та Порядку проведення службових розслідувань слідує, що підставою для призначення службового розслідування є повідомлення поліцейських, рапорти про вчинення порушення поліцейським, що має ознаки дисциплінарного проступку.

З матеріалів справи випливає, що наказом начальника ГУНП в Чернігівській області від 02.06.2023 №783 призначено проведення службового розслідування за фактом події за участі ОСОБА_1 . Такий наказ прийнятий за наслідками рапорту т.в.о. начальника УГІ ГУНП в Чернігівській області майора поліції Андрія Зайця.

За наслідками службового розслідування та зібраних матеріалів складено висновок службового розслідування, який затверджений 16.06.2023 начальником ГУНП в Чернігівській області В. Нідзельським.

Дисциплінарною комісією встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 перебуваючи на лікарняному, знаходився в ресторані «Grand Family», де святкував день свого народження, в подальшому, порушуючи дію комендантської години, підійшов разом з іншими особами до наряду патрульної поліції де намагався перешкоджати поліцейським УПП в Чернігівській області складанню адміністративних матеріалів відносно старшого сержанта поліції ОСОБА_2 .

Із пояснень, наданих позивачем в ході службового розслідування, вбачається, що він в спірний період перебував на лікарняному та службових обов`язків не порушував, стосовно подій, що сталися в ніч з 01.06.2023 по 02.06.2023 вважає, що він, як громадянин України ніяких протиправних дій не вчинив (а.с. 80).

Обґрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 зазначає, що на момент прийняття наказу відсутні будь-які докази вчинення ним адміністративного правопорушення, а також відсутні докази невиконання чи неналежного виконання ним обов`язків поліцейського, порушення присяги.

Однак надаючи оцінку вказаним доводам позивача, суд враховує таке.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російською Федерацією проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану: запроваджувати у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, комендантську годину (заборону перебування у певний період доби на вулицях та в інших громадських місцях без спеціально виданих перепусток і посвідчень), а також встановлювати спеціальний режим світломаскування.

На території, де запроваджено комендантську годину, забороняється перебування у визначений період доби на вулицях та в інших громадських місцях осіб без виданих перепусток, а також рух транспортних засобів.

Дозволяється перебування у визначений період доби на вулицях та в інших громадських місцях, де запроваджено комендантську годину, без виданих перепусток особам та рух транспортних засобів Збройних Сил, Держспецтрансслужби, Національної гвардії, Держприкордонслужби, Національної поліції, СБУ, ДФС, ДМС, ДСНС, які залучаються до здійснення заходів під час запровадження комендантської години, транспортним засобам спеціалізованого призначення, які виконують невідкладне службове завдання, за умови ввімкнення спеціальних світлових сигнальних пристроїв, а також адвокатам, призначеним регіональними/міжрегіональними центрами з надання безоплатної правничої допомоги для надання безоплатної вторинної правничої допомоги затриманим у порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України та Кодексом України про адміністративні правопорушення, особам, час прибуття до яких припадає на визначений період доби, зокрема на власних транспортних засобах.

Зважаючи на вказані норми законодавства, суд зауважує, що матеріали службового розслідування окрім відібраних пояснень від осіб, яким відомі обставини спірної події, містять відеозаписи, що були здійснені поліцейськими УПП в Чернігівській області, на яких зафіксовано подія зупинення транспортного засобу старшого сержанта поліції Лагуса Б.М., а також й подальші факти прибуття інших осіб, зокрема і ОСОБА_1 . За таких обставин, факт події повною мірою відображений на відеоматеріалах працівників поліції й досліджений дисциплінарною комісією, встановлено час події, повний хід події, поведінка осіб, їх стан та інше.

Водночас, позивачем не надано жодних підтверджень того, що він не порушив комендантської години чи мав відповідний дозвіл (перепустку), що надавав йому право перебування у визначений період доби на вулиці та в інших громадських місцях.

За таких обставин, суд відхиляє посилання позивача на відсутність належних та допустимих доказів в матеріалах службової перевірки щодо доведення вчинення ним проступку, оскільки позивач в письмових поясненнях від 07.06.2023, наявних в матеріалах службового розслідування, не заперечує факт його знаходження в ніч з 01.06. на 02.06.2023 на вулиці під час дії комендантської години, при цьому перебуваючи на лікарняному, що виключає можливість залучення його до здійснення заходів під час запровадження комендантської години. Окрім того, вказаний факт зафіксований на відео.

Будь-яких належних доказів невідповідності встановлених службовим розслідуванням фактів дійсним обставинам позивачем не наведено, а судом під час розгляду справи - не встановлено.

Також суд звертає увагу, що відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за №1576/29706, затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила).

Відповідно до пункту 1 Розділу І Правил встановлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція).

Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Пунктами 3 та 4 Розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Суд звертає увагу, що дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Крім того з тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення попередження про неповну службову відповідність є не найменшим заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Підсумовуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з врахуванням військового стану в Державі. Вина позивача доведена належними та допустимими доказами, тому суд погоджується з аргументами відповідача про те, що спірний наказ є правомірними та обґрунтованим, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення співмірним до вчиненого проступку.

Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до приписів статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно із статтею 90 цього ж Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно із частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, що, в свою чергу, в даному випадку, і було належним чином зроблено Головним управлінням Національної поліції в Чернігівській області при розгляді даної справи.

Згідно із вимогами ст. 5 Закону України «Про судовий збір», а також ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 227, 241-246, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання протиправним та скасування наказу відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідач: Головне управління Національної поліції в Чернігівській області, просп. Перемоги, 74, м. Чернігів, Чернігівська обл., Чернігівський р-н, 14000, .

Дата складення повного рішення суду - 03.01.2024.

Суддя Ю. О. Скалозуб