Справа № 308/369/24
Суддя: Данко В. Й.
Дата ухвалення: 2024-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.01.2024 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Данко В.Й., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Закарпатській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення

в с т а н о в и в:

до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла вищевказана позовна заява, у якій позивач просить суд:

-скасувати постанову від 26.12.2023 серії ЕНА №1164277 про накладення адміністративного стягнення, винесену поліцейським взводу №1 роти №1 батальйону УПП Управління патрульної поліції в Закарпатській області Дапертаменту патрульної поліції Кравченко Вікторією Юріївною відносно позивача за ч. 2 ст. 122 КУпАП і накладене на нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн.

Відповідно до вимог статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 вказаного кодексу

- позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених вказаним Кодексом.

Суддя встановив, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У поданій позовній заяві позивач зазначає про те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» та водночас просить звільнити його від сплати судового збору, оскільки він є батьком і законним представником дитини з інвалідністю першої групи.

На переконання судді, означені твердження позивача про відсутність підстав для сплати ним судового збору є помилковими, а заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору - необґрунтованим, зважаючи на таке.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Статтею 5 цього Закону встановлено пільги щодо сплати судового збору, а саме - випадки, коли певні категорії осіб із урахуванням їх статусу звільняються від сплати судового збору.

Так, за правилами пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», на яку посилається позивач, звільняються від сплати судового збору, зокрема, особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Суддя зауважує, що за наявності обставин, передбачених статтею 5 цитованого Закону, особи звільняються від сплати судового збору імперативно в силу закону, а тому подання клопотання про звільнення від сплати судового збору не вимагається та є зайвим.

Резюмуючи, суддя вважає, що зміст згаданої норми Закону України «Про судовий збір» має тлумачитися комплексно з урахуванням положень КАС України.

Так, Глава 4 розділу І КАС України серед учасників судового процесу виокремлює (1)учасників справи, (2)представників та (3)інших учасників судового процесу.

Відповідно до статті 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з частиною 1 статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Отже, позивач в адміністративному процесі є стороною та належить до учасників справи.

У свою чергу, частиною 1 статті 56 КАС України права, свободи та інтереси малолітніх та неповнолітніх осіб, які не досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді їхні законні представники - батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Тобто за змістом цитованого положення конструкція «законного представництва» дозволяє законному представнику захищати права та інтереси інших осіб, яких вони представляють.

За обставин цієї справи суддя вказує на те, що ОСОБА_1 має самостійну юридичну заінтересованість, оскільки є позивачем, та не діє як законний представник ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , позаяк оскаржує постанову складену за порушення ним правил керування транспортним засобом.

Таким чином, подаючи цей позов, ОСОБА_1 має статус сторони у справі та не діє в порядку представництва, тому не користується пільгами, встановленими пунктом 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Подаючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, позивач не надав доказів його належності до категорій, визначених статтею 8 Закону України «Про судовий збір», як і не надав доказів на підтвердження того, що його майновий стан є незадовільним.

Таким чином, клопотання про звільнення від сплати судового збору слід залишити без задоволення.

У постанові від 18.03.2020 по справі №543/775/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви у справах щодо накладення адміністративного стягнення складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на висновки Великої Палати Верховного Суду розмір судового збору за подання позовної заяви у справах щодо накладення адміністративного стягнення теж складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу станом на 01.01.2024 становить 3028 грн.

Із урахуванням наведеного ставка, що підлягає до сплати при поданні позовної заяви становить 605 грн. 60 коп. (3028,00 грн. * 0,2).

Крім цього, суддя звертає увагу на те, що в силу пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У цьому контексті суддя вказує про те, що у пункті 1 прохальної частини позовної заяви позивач вказує на те, що позовна заява стосується визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

У свою чергу, у пункті 2 прохальної частини позовної заяви позивач ставить питання лише про скасування спірної постанови.

Отже, позивач повинен визначити остаточний зміст позовних вимог.

Згідно з вимогами частин 1 та 2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 169, 248, 256, 294 КАС України, суддя

у х в а л и в :

у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору відмовити повністю.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Закарпатській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху.

Позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у строк, який не може перевищувати 5 (п`яти) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме:

-надати докази сплати судового збору в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.;

-уточнити зміст позовних вимог.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.Й. Данко