Справа № 638/19197/17
Суддя: Мінаєва О.М.
Дата ухвалення: 2024-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2024 р.Справа № 638/19197/17
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мінаєвої О.М.,

Суддів: Кононенко З.О. , Калиновського В.А. ,

за участю секретаря судового засідання Тютюник О.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.05.2023, головуючий суддя І інстанції: Шишкін О.В., м. Харків, повний текст складено 22.05.23 року у справі №638/19197/17

за позовом ОСОБА_1

до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради

про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова з адміністративним позовом до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення, в якому просила суд першої інстанції:

- визнати дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо складання 24.10.2017р. протоколу стосовно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення протиправними;

- скасувати постанову, яка винесена начальником Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 31.10.2017р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.96-1 КУпАП, та накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу 51 000,00 грн.;

- справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 96-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , закрити за відсутністю події адміністративного правопорушення.

В обґрунтування заявлених вимог посилалася на те, що 24.10.2017р. головним спеціалістом сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Ващенко В.В. відносно неї було складено протокол про адміністративне правопорушення. На підставі зазначеного протоколу 31.10.2017р. начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради було винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення, якою її було визнано винною в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу 51 000,00 грн. Вважала, що вказана постанова винесена з порушенням діючого законодавства України, є протиправною, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.05.2023 року адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення задоволено.

Визнано дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо складання 24.10.2017р. протоколу стосовно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення протиправними.

Скасовано постанову, яка винесена начальником Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської, від 31.10.2017 р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.96-1 КУпАП та накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу 51 000,00 гривень.

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , закрито за відсутністю події адміністративного правопорушення.

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій просила суд апеляційної інстанції скасувати рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.05.2023 у справі №638/19197/17 та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 .

В обґрунтування вимог скарги посилається на те, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 24.10.2017 виявлено порушення: замовнику передано проектну документацію для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, а саме - загальну пояснювальну записку з архітектурно - планувальними рішеннями, розроблену з порушенням вимог статей 7, 9, абзацу другого частини першої статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», частини першої статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого постановою Мінрегіону від 16.05.2011 № 45, а саме - з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил: пункти 4.1,4.3,4.5, 4.6.1 ДБН А.2.2- 3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» стосовно стадійності проектування, проектування без раніш виконаних інженерних вишукувань; загальна пояснювальна записка не містить завдання на проектування, розрахунку категорії складності та не відповідає додатку Д ДБН А.2.2-3-2014; пункт 10.13 (таблиця 10.1) ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських та сільських поселень» стосовно урахування розмірів санітарно-захисної зони для ветлікарні; пункти 5.9, 5.10 ДБН В.2.2-17:2006 «Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення» стосовно проектування вхідної групи. Зазначає, що згідно пояснень ОСОБА_1 , які містяться у протоколі: «Зобов`язуюсь усунути виявлені порушення. В подальшому не буду допускати порушень чинного законодавства». Таким чином, позивач фактично визнала свою вину у вчиненні правопорушення. Оспорюваною постановою про адміністративне правопорушення №812/867-П позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУпАП та накладено штраф у сумі 51 000,00 грн. Зазначає, що таким чином під час проведення перевірки факт передачі проектної документації підтверджено поясненнями позивача, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення від 24.10.2017, згідно яких позивач зобов`язується усунути виявлені порушення. Вважає, що рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.05.2023 у справі №638/19197/17 є таким, що ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного з`ясування обставин справи, є незаконним та необґрунтованим.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 07.12.2023 року замінено відповідача у справі №638/19197/17 з Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на правонаступника - Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши матеріали даної справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів апеляційної інстанції, переглядаючи судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги у відповідності до ч.1 ст.308 КАС України, дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що постановою начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Ващенка В.В. від 31.10.2017 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу 51 000,00 грн.

Фактичною підставою притягнення позивача до адміністративної відповідальності стало те, що вона як головний архітектор проекту на об`єкті «Реконструкція нежитлових приміщень 1-го поверху №№ 6- 8,11,16,17 та нежитлових приміщень №№ 1-4,4а, 46,18,20-29 в нежитловій будівлі літ «Д- 1» по АДРЕСА_1 під ветеринарну клініку» передала Замовнику проектну документацію для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, а саме загальну пояснювальну записку з архітектурно-планувальними рішеннями, розроблену з порушенням вимог статтей 7,9, абзацу другого частини 1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого постановою Мінрегіону від 16.05.2011 № 45, а саме: з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил: пункти 4.1, 4.3, 4.5, 4.6.1 ДБН А.2.2-3- 2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» стосовно стадійності проектування, проектування без раніш виконаних інженерних вишукувань, загальна пояснювальна записка не містить завдання на проектування, розрахунку категорії складності та не відповідає додатку Д зазначеного ДБН, пункт 10.13 (таблиця 10.1) ДБН 360-92 ** «Містобудування. Планування і забудова міських та сільських поселень» стосовно урахування розмірів санітарно-захисної зони для ветлікарні, пункти 5.9, 5.10 ДБН В.2.2-17:2006 «Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення» стосовно проектування вхідної групи.

Оспорювана постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.96-1 КУпАП винесена на підставі, зокрема, акту перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №812/867-А від 24.10.2017.

Відповідно до ч.4 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Рішенням Дзержинського районного суду від 15.11.2019 року у справі №638/17447/17, яке залишене без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 25.06.2020 року, встановлено наступні обставини, які не підлягають доказуванню.

Підставою проведення позапланової перевірки була перевірка достовірності даних, наведених у декларації про готовність об`єкта до експлуатації №ХК 44 від 28.07.2017, яка буда подана ОСОБА_2 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради. З урахуванням службової записки від 03.10.2017 щодо перевірки достовірності даних, наведених у декларації про готовність об`єкта до експлуатації №ХК 44 від 28.07.2017, на підставі направлень для проведення планового (позапланового) заходу № 812-и від 06.10.2017 та № 867-н від 23.10.2017 головним спеціалістом сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту Харківської міської ради Харківської області Ващенко В.В. проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкти: «Реконструкція нежитлових приміщень 1-го поверху №№6-8, 11,16,17 та нежитлових приміщень №№ 1-4, 4а, 4б, 18, 20-29 в нежитловій будівлі літ «Д-1» по АДРЕСА_1 під ветеринарну клініку», за результатами якої складено акт перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №812/867-А від 24.10.2017.

За результатами проведеної перевірки перевіряючий дійшов висновку, що генеральним проектувальником проектна документація на об`єкт «Реконструкція нежитлових приміщень 1-го поверху №№ 6-8, 11,16,17 та нежитлових приміщень №№ 1-4, 4а, 4б, 18, 20-29 в нежитловій будівлі літ «Д-1» по АДРЕСА_1 під ветеринарну клініку» передана ОСОБА_2 , а саме загальна пояснювальна записка з архітектурно-планувальними рішеннями, яка розроблена з порушенням вимог абзацу другого частини 1 статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Мінрегіону від 16.05.2011 №45, з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил: пункти 4.1, 4.3,4.5, 4.6.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» стосовно стадійності проектування, проектування без раніш виконаних інженерних вишукувань; загальна пояснювальна записка не містить завдання на проектування, розрахунку категорії складності та не відповідає додатку Д ДБН А.2.2-3-2014; пункт 10.13 (таблиця 10.1) ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських та сільських поселень» стосовно урахування розмірів санітарно-захисної зони для ветлікарні; пункти 5.9, 5.10 ДБН В.2.2-17:2006 «Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення» стосовно проектування вхідної групи.

31 жовтня 2017 року, за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Начальником Інспекції державного архітектурне-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Харківської області Гоцуляк К.О. винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №38/3452/0/250-17-П, якою визнано ПП «Архітектурне бюро Річ» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 151 560,00 грн.

Судом встановлено, що як в декларації про початок виконання будівельних робіт № ХК 458 від 08.06.2017 року, так і в декларації про готовність об`єкта до експлуатації № ХК 44 від 28.07.2017 року замовником вказаний ОСОБА_2 , генеральним проектувальником зазначено ПП «Архітектурне бюро Річ», головним архітектором проекту ОСОБА_1 на підставі наказу ПП «Архітектурне бюро Річ» № 183-П/17 від 10.05.2017 про призначення головним архітектором проекту та відповідального за здійснення авторського нагляду.

10.05.2017 між фізичною особою ОСОБА_2 (Замовник) та ПП «Архітектурне бюро Річ» (Виконавець) в особі директора Рибакової Є.Н. було укладено договір № 183-П/17 на проекті роботи та здійснення авторського нагляду.

Згідно з умовами зазначеного договору замовник доручає та сплачує, а виконавець приймає на себе обов`язки по виконанню проектної документації на стадії «Проект» за об`єктом: «Реконструкція нежитлових приміщень 1-го поверху № № 6-8, 11,16,17 та нежитлових приміщень №№ 1-4, 4а, 4б, 18, 20-29 в нежитловій будівлі літ «Д-1» по АДРЕСА_1 , під ветеринарну клініку»; архітектурно-планувальні рішення, загальна пояснювальна записка; здійснення авторського нагляду за об`єктом (п. 1.1. Договору).

Пунктом 2.1. Договору №183-П/17 передбачено, що вартість проектних робіт визначається згідно з актом прийому - передачі документації. Вартість робіт з авторського нагляду визначається графіком відвідування об`єкту, розробленим та погодженим Замовником та Виконавцем (п. 2.2. Договору № 183-П/17). Відповідно до п.2.3. Договору № 183-П/17 нарахування вартості виконаних робіт з авторського нагляду згідно з актами приймання робіт за календарним планом.

Пунктом 3.2. Договору № 183-П/17 передбачено, що при завершені робіт і сплати їх Замовником, Виконавець передає Замовнику 2 екземпляри проекту та акт здачі-приймання виконаних робіт. Замовник в термін трьох днів з дня одержання акту здачі-приймання виконаних робіт, повинен передати Виконавцю підписаний акт, або мотивовану відмову приймання виконаних робіт.

Відповідно до п.6.1. Договору №183-П/17 датою фактичного закінчення робіт є дата підписання Замовником акту здачі-приймання виконаних робіт.

Зі складеного відповідачем акту перевірки вбачається, що суб`єкт містобудування як генеральний проектувальник, вказаний у декларації про готовність до експлуатації об`єкта, перевірку якої здійснював відповідач, та має відношення за даними вказаної декларації до об`єкту «Реконструкція нежитлових приміщень 1-го поверху № № 6-8, 11,16,17 та нежитлових приміщень №№ 1-4, 4а, 4б, 18, 20-29 в нежитловій будівлі літ «Д-1» по АДРЕСА_1 , під ветеринарну клініку», з відповідними підтверджуючими документами під час перевірки був відсутній, у зв`язку з чим перевірка проводилась за відсутності позивача.

Суб`єкт містобудування як замовник об`єкта будівництва в особі представника замовника - Рижков І.П. під час проведення перевірки надав договір про технічний нагляд № 15/05/17 від 15.05.2017 з ОСОБА_3 на здійснення технічного нагляду (сертифікат № АТ 004951); технічний паспорт від 21.04.2017р. № 47/06/17-ТП, виготовлений ПП «АРТ ЛАМА», та договір про пайову участь у розвитку інфраструктури № 269-17/1 від 21.06.2017 № 17885020 (арк. 12 Акту № 812/867-А). Виконавча документація на виконання будівельних робіт з реконструкції об`єкту представником замовника не надана. В акті № 812/867-А на стор. 11 вказано, що наказ ПП «Архітектурне бюро Річ» про призначення ГАПа та особи, відповідальної за здійснення авторського нагляду, не представлено.

Судом встановлено, що договір на авторський нагляд укладений, але авторський нагляд на об`єкті головним архітектором позивача не здійснювався, оскільки доказів попередження ПП «Архітектурне бюро Річ» про початок виконання будівельних робіт на об`єкті ОСОБА_2 не надав. Графік відвідування об`єкту під час здійснення авторського нагляду, розроблений та погоджений замовником та виконавцем, журнал авторського нагляду також не надані.

За результатами аналізу банківської роздруківки грошові кошти за договором №183-П/17 від 10.05.2017 ПП «Архітектурне бюро Річ» від ОСОБА_2 не отримував.

Відповідач в акті перевірки вказує на те, що проектна документація розроблена та передана замовнику з порушенням вимог абзацу другого частини 1 статті 26 ЗУ «Про архітектурну діяльність», частини 1 статті 31 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Мінрегіону від 16.05.2011 № 45, з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил: пункти 4.1, 4.3,4.5, 4.6.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» стосовно стадійності проектування, проектування без раніш виконаних інженерних вишукувань; загальна пояснювальна записка не містить завдання на проектування, розрахунку категорії складності та не відповідає додатку Д ДБН А.2.2-3-2014; пункт 10.13 (таблиця 10.1) ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських та сільських поселень» стосовно урахування розмірів санітарно-захисної зони для ветлікарні; пункти 5.9, 5.10 ДБН В.2.2-17:2006 «Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення» стосовно проектування вхідної групи.

ОСОБА_2 подав до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради декларацію про готовність об`єкта до експлуатації № ХК 44 від 28.07.2017.

Згідно з направленням для проведення позапланової перевірки від 06.10.2017 №812, Інспектору відповідача було доручено провести перевірку достовірності даних, наведених у вказаної вище декларації про готовність об`єкта до експлуатації №ХК 44 від 28.07.2017.

Разом з тим, з наведених в описовій частині рішення обставин, суд дійшов висновку про те, що інспектор фактично перевіряв не достовірність даних, наведених ОСОБА_2 (як Замовником) у декларації про готовність об`єкта до експлуатації № ХК 44 від 28.07.2017, що було метою позапланової перевірки та підставою для її проведення, а відповідність проектної документації - робочого проекту об`єкта будівництва державним будівельним нормам.

Вище наведене свідчить про порушення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю положень та вимог Закону № 3038-VI і Порядку №553.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 15.11.2019 року у справі №638/17447/17, яке набрало законної сили 25.06.2020, визнано протиправною та скасовано постанову начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської Ради Харківської області Гоцуляк Катерини Олександрівни №38/3452/0/250-17-П від 31.10.2017 року про накладення штрафу на ПП «Архітектурне бюро Річ» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в сумі 151 560,00 грн.

ОСОБА_1 , вважаючи протиправними дії відповідача щодо складання 24.10.2017р. стосовно неї протоколу про адміністративне правопорушення, а також наявність правових підстав для скасування постанови, яка винесена начальником Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської, від 31.10.2017 р. про притягнення її до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.96-1 КУпАП, та накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу 51 000,00 грн., звернулася до суду першої інстанції з адміністративним позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позовної заяви, суд першої інстанції виходив з того, відповідачем не було доведено, а судом не встановлено, вчинення позивачем правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а тому були відсутні правові підстави для прийняття щодо неї оспорюваної постанови від 31.10.2017р. про притягнення її до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.96-1 КУпАП, у зв`язку з чим вона підлягає скасуванню. Крім того, суд першої інстанції виходив з наявності правових підстав для задоволення вимог в частині визнання дій Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо складання 24.10.2017р. протоколу стосовно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення протиправними.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених ст.308 КАС України, колегія суддів виходить з наступного.

Згідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок органу (посадової особи) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно ст.96-1 КУпАП (в редакції станом на час прийняття оспорюваної постанови по справі про адміністративне правопорушення) передача замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта тягнуть за собою накладення штрафу на головного архітектора проекту, головного інженера проекту, експерта, інших відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат, від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст.244-6 КУпАП (в редакції станом на час прийняття оспорюваної постанови по справі про адміністративне правопорушення) органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право:

керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад (крім міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, та міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч) - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), або щодо об`єктів будівництва I та II категорій складності, розташованих у межах населених пунктів (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42);

керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч, структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, або щодо об`єктів будівництва I, II, III та IV категорій складності, розташованих у межах відповідних населених пунктів (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42);

головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, або щодо об`єктів будівництва I, II, III, IV та V категорій складності, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), або щодо об`єктів будівництва III та IV категорій складності, розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), або щодо об`єктів будівництва V категорії складності, розташованих у межах населених пунктів, а також щодо об`єктів, розташованих у межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Орган державного архітектурно-будівельного нагляду розглядає справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням законодавства з питань надання документів, необхідних для здійснення будівництва, невиконанням вимог (приписів) головних інспекторів будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (частини третя - п`ята статті 96-1, частина третя статті 188-42).

Від імені органу державного архітектурно-будівельного нагляду розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (частини третя - п`ята статті 96-1, частина третя статті 188-42).

Відповідно до ч.1 ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Приписами ч.1 ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, виходячи з її правової природи та завдань, уповноважена особа має всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, зокрема на підставі належних доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Закон України "Про архітектурну діяльність" 20 травня 1999 року №687-XIV (далі по тексту - Закон №687-XIV, у відповідній редакції) визначає правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

Відповідно до ст.10 Закону №687-XIV для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі по тексту - Закон №3038-VI, у відповідній редакції) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.2 ст.41 Закону №3038-VI).

На виконання вимог наведеної вище норми Закону №3038-VI, Кабінет Міністрів України постановою від 23.05.2011 за №553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, яким визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва (далі по тексту - Порядок №533, у відповідній редакції)

Згідно п.1 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Відповідно до пп.1,3 п.2 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією.

Відповідно до п.5 Порядку №553 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно абз.1 пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Права та обов`язки посадових осіб інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пунктах 11, 12 Порядку № 553.

Відповідно до пункту 13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

Приписами ст.1 Закону №3038-VI визначені наступні терміни, зокрема: замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву (пункт 4); проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва (пункт 11).

Згідно з ч.1 ст.31 Закону №3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт (ч.1 ст.36 Закону №3038-VI).

Відповідно до п.16 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (далі по тексту - Порядок №466, у відповідній редакції), замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю два примірники декларації про початок виконання підготовчих або будівельних робіт (далі - декларація) за формою, наведеною у додатках 4, 5, 6 до цього Порядку.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження до нього декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та здійснює дії щодо внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру (пункт 17 Порядку № 466).

Приписами ч.2 ст.39-1 Закону №3038-VI передбачено, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Відповідно до ч.8 ст.36 Закону №3038-VI замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Згідно ст.7 Закону №687-XIV проект об`єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов`язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Проект об`єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат. Проекти об`єктів архітектури затверджуються замовником.

Відповідно до ст.11 Закону №687-XIV під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Згідно до ст.8 Закону №687-XIV робоча документація для будівництва (реконструкції, реставрації, капітального ремонту) об`єкта архітектури виконується відповідно до державних стандартів, норм і правил на підставі затвердженого проекту.

Робоча документація для будівництва або авторський нагляд за її розробкою виконуються за участю архітектора - автора затвердженого проекту відповідно до укладеного договору на розроблення проекту цього об`єкта архітектури.

Відповідно до ч.5 ст.26 Закону №3038-VI проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання Замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно з ч.1 ст.29 Закону №3038-VI основними складовими вихідних даних є:1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією (п.8 ч. 1 ст.1 Закону №3038-VI ).

Порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №903 від 11.07.2007 (далі по тексту - Порядок № 903, у відповідній редакції), та визначає механізм здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств).

Відповідно до п.2 Порядку №903 авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Закон України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" 14 жовтня 1994 року №08/94-ВР (далі по тексту - Закон №208/94-ВР, у відповідній редакції) встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно ст.1 Закону №208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Як встановлено з матеріалів справи, а саме декларації про початок виконання будівельних робіт №ХК 58 від 08.06.2017 року, а також декларації про готовність об`єкта до експлуатації №ХК 44 від 28.07.2017 року замовником проектної документації вказаний ОСОБА_2 , генеральним проектувальником зазначено ПП «Архітектурне бюро Річ», головним архітектором проекту ОСОБА_1 на підставі наказу ПП «Архітектурне бюро Річ» №183-П/17 від 10.05.2017 про призначення головним архітектором проекту та відповідального за здійснення авторського нагляду (т.1, а.с.205-211).

Згідно акту, складеного Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №812/867-А від 24.10.2017 за результатами розгляду представленої проектної документації, розробленої ПП "Архітектурне бюро РІЧ" встановлено наступне: замовнику передано проектну документацію для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, а саме - загальну пояснювальну записку з архітектурно - планувальними рішеннями, розроблену з порушенням вимог статей 7, 9, абзацу другого частини першої статті 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», частини першої статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого постановою Мінрегіону від 16.05.2011 № 45, а саме - з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил: пункти 4.1,4.3,4.5, 4.6.1 ДБН А.2.2- 3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» стосовно стадійності проектування, проектування без раніш виконаних інженерних вишукувань; загальна пояснювальна записка не містить завдання на проектування, розрахунку категорії складності та не відповідає додатку Д ДБН А.2.2-3-2014; пункт 10.13 (таблиця 10.1) ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських та сільських поселень» стосовно урахування розмірів санітарно-захисної зони для ветлікарні; пункти 5.9, 5.10 ДБН В.2.2-17:2006 «Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення» стосовно проектування вхідної групи.

Крім того, згідно цього акту суб`єкт містобудування, як замовник об`єкта будівництва, в особі представника замовника - Рижков І.П. під час проведення перевірки надав договір про технічний нагляд №15/05/17 від 15.05.2017 з ОСОБА_3 на здійснення технічного нагляду (сертифікат №АТ 004951); технічний паспорт від 21.04.2017р. №47/06/17-ТП, виготовлений ПП «АРТ ЛАМА», та договір про пайову участь у розвитку інфраструктури № 269-17/1 від 21.06.2017 № 17885020. Виконавча документація на виконання будівельних робіт з реконструкції об`єкту представником замовника не надана. Наказ ПП «Архітектурне бюро Річ» про призначення ГАПа та особи, відповідальної за здійснення авторського нагляду, не представлено.

Вказаний вище акт є додатком до протоколу про адміністративне правопорушення від 24.10.2017р., складеного стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.96-1 КУпАП.

Оспорювана у даній справі постанова, яка винесена начальником Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської, від 31.10.2017 р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.96-1 КУпАП та накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу 51 000,00 грн. була винесена на підставі акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №812/867-А від 24.10.2017 та протоколу про адміністративне правопорушення від 24.10.2017р., складеного стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.96-1 КУпАП.

Як встановлено судом першої інстанції, зі складеного відповідачем акту перевірки вбачається, що суб`єкт містобудування як генеральний проектувальник, вказаний у декларації про готовність до експлуатації об`єкта, перевірку якої здійснював відповідач, та має відношення за даними вказаної декларації до об`єкту «Реконструкція нежитлових приміщень 1-го поверху № № 6-8, 11,16,17 та нежитлових приміщень №№ 1-4, 4а, 4б, 18, 20-29 в нежитловій будівлі літ «Д-1» по АДРЕСА_1 , під ветеринарну клініку», з відповідними підтверджуючими документами під час перевірки був відсутній, перевірка проводилась за відсутності позивача.

Колегія суддів, аналізуючи наявні у даній справі матеріали, а також наведені вище нормативно - правові акти, якими урегульовані спірні правовідносини, вважає обґрунтованими доводи суду першої інстанції про те, що відповідач, як контролюючий орган, фактично перевіряв не достовірність даних, наведених ОСОБА_2 (як замовником) у декларації про готовність об`єкта до експлуатації №ХК 44 від 28.07.2017 року, що було метою позапланової перевірки та підставою для її проведення, а відповідність проектної документації - робочого проекту об`єкта будівництва державним будівельним нормам.

Наведене вище свідчить про порушення відповідачем у даній справі приписів Закону №3038-VI і Порядку №553.

Крім того, з урахуванням приписів ч.4 ст.78 КАС України, суд апеляційної інстанції приймаючи рішення по суті у даній справі враховує встановлені судом обставини у рішенні Дзержинського районного суду від 15.11.2019 у справі №638/17447/17, яке залишене без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 25.06.2020 року.

Стаття 62 Конституції України закріплює принцип судочинства - презумпцію невинуватості, відповідно до якого особа, яка притягується до відповідальності може бути визнана винною і покараною лише за умови, якщо її вина буде доведена в передбаченому законом порядку і встановлена рішенням суду. Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування на особу, яка притягується до відповідальності. Усі сумніви щодо доведеності вини особи, тлумачаться на її користь.

Підсумовуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що відповідачем не було доведено належними та допустимими доказами факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУпАП.

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що під час проведення перевірки факт передачі проектної документації підтверджено поясненнями позивача, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення від 24.10.2017, згідно яких позивач зобов`язується усунути виявлені порушення, таким чином фактично визнавши свою вину у вчиненні правопорушенні, то колегія суддів відхиляє такі доводи, як необґрунтовані, оскільки факт визнання особою вини у вчиненні адміністративного правопорушення не може бути достатнім доказом правомірності оспорюваного рішення суб`єкта владних повноважень і не звільняє останнього від доведення його правомірності.

В даному випадку відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, згідно ч.2 ст.77 КАС України не доведено правомірність оспорюваної постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.96-1 КУпАП.

Відтак, доводи апеляційної скарги щодо правомірності оспорюваної постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.96-1 КУпАП є такими, що не знайшли свого обґрунтованого підтвердження у ході апеляційного перегляду даної справи.

Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, серед іншого, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Колегія суддів вважає, що при прийнятті оспорюваної постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.96-1 КУпАП суб`єкт владних повноважень діяв необґрунтовано, без врахування всіх обставин справи, та всупереч вимогам чинного законодавства.

Відповідачем належним чином не доведено, а судом не встановлено, вчинення позивачем адміністративного правопорушення у сфері містобудування, а тому колегія суддів вважає, що були відсутні правові підстави для прийняття щодо позивача оспорюваної постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.96-1 КУпАП.

Відтак, колегія суддів вважає обґрунтованими та правомірними висновки суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог щодо скасування постанови, яка винесена начальником Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської, від 31.10.2017 р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.96-1 КУпАП та накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу 51 000,00 грн. та відповідно закриття за відсутністю події адміністративного правопорушення справи про адміністративне правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 .

При цьому, надаючи правову оцінку рішенню суду першої інстанції в частині задоволення позовних позов щодо визнання дій Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо складання 24.10.2017р. протоколу стосовно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення протиправними, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ст.283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Колегія суддів зауважує, що виходячи зі змісту позовної заяви, незаконність дій відповідача ОСОБА_1 фактично пов`язує з протиправністю винесеної постанови про притягнення її до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.96-1 КУпАП

Приписами ст.287 КУпАП визначено, що постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим.

Так, у випадку встановлення порушень, уповноважений орган (посадова особа) виносить постанову у справі про адміністративне правопорушення і саме така постанова має безпосередній вплив на стан суб`єктивних прав та обов`язків особи, відносно якої складено постанову.

При цьому, у разі судового оскарження постанови при вирішенні спору судом підлягають оцінці і підстави притягнення до адміністративної відповідальності, а також проводиться перевірка доведеності факту вчинення адміністративного правопорушення.

Оспорювані дії відповідача щодо складання 24.10.2017р. протоколу стосовно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення не є такими, що порушують права позивача та інтереси шляхом обмежень у реалізації його прав чи безпідставного покладення на нього необґрунтованих обов`язків, а тому визнання незаконними (протиправними) таких дій не призведе до поновлення порушеного права позивача, оскільки вони (такі дії) відповідача фактично не є юридично значимими для нього.

З урахуванням вже зазначених вище висновків щодо протиправності оспорюваної постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.96-1 КУпАП, колегія суддів вважає, що належним та достатнім способом захисту прав позивача у спірних відносинах є саме скасування такої постанови.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов необґрунтованого висновку про задоволення вимог в частині визнання дій Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо складання 24.10.2017р. протоколу стосовно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення протиправними, а відтак рішення суду першої інстанції в цій частині підлягає скасуванню.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Таким чином, враховуючи викладене вище, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради підлягає частковому задоволенню, а рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.05.2023 у справі №638/19197/17 скасуванню в частині визнання протиправними дій Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо складання 24.10.2017р. протоколу стосовно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення з прийняттям в цій частині постанови про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 . В іншій частині рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.05.2023 у справі №638/19197/17 підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 229, 242, 243, 250, 272, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради задовольнити частково.

Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.05.2023 у справі №638/19197/17 скасувати в частині визнання дій Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо складання 24.10.2017р. протоколу стосовно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення протиправними.

Прийняти в цій частині постанову, якою у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

В іншій частині рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.05.2023 у справі №638/19197/17 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та відповідно до ч. 3 ст. 272 КАС України оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.М. Мінаєва
Судді З.О. Кононенко В.А. Калиновський