Справа № 160/28091/23
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2024-01-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Серьогіної О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні в м. Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -
27.10.2023 року ОСОБА_1 звернулася через підсистему "Електронний суд" до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, в якому просить суд:
- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо не проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 з 15.09.2023 року на підставі архівних довідок Державного архіву Магаданської області за № К-9 з та № К-10 з від 05.07.2023 року із урахуванням заробітної плати за період з 01.06.1986 року по 01.06.1991 року;
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області провести перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі архівних довідок Державного архіву Магаданської області за № К-9 з та № К-10 з від 05.07.2023 року із урахуванням заробітної плати за період з 01.06.1986 року по 01.06.1991 року із виплатою різниці між фактично отриманою та належною до виплати суми пенсії за період з 15.09.2023 року до моменту здійснення перерахунку пенсії.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.10.2023 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами з 14.11.2023 року.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується доказами, що містяться в матеріалах справи
24.11.2023 року від позивачки через підсистему «Електронний суд» до суду надійшла письмова відповідь на відзив, в якій вона вважає заперечення, викладенні у відзиві відповідача, безпідставними та необґрунтованими, здебільшого не конкретними, суперечливими та плутаними. Зазначає, що доводи відповідача про те, що інформація наведена у довідках Державного архіву Магаданської області за № К-6 та № К-10 від 05.07.2023 року не підтверджена первинними документами, вважає неаргументованими, оскільки позивачем надано відповідачу трудову книжку, завірені копії трудових договорів, угоди про продовження трудових договорів та інші документи, зі змісту яких, чітко підтверджується, що позивач дійсно працювала та отримувала заробітню плату в АТВТ «Дальстройпроект» (раніше Державний проектний інститут «Дальстройпроект») (м. Магадан) на посадах, що вказані в трудовій книжці та в архівних довідках про заробітну плату. До того ж, архівні довідки Державного архіву Магаданської області за № К-9 з та № К-10 з від 05.07.2023 року містять посилання на розрахункові відомості та первинні документи, на підставі яких вони видані. Крім того, зазначені архівні довідки завірені печаткою обласної державної казенної установи «Державний архів Магаданської області» та містять відомості про фактичну суму заробітної плати позивача ОСОБА_1 за період її роботи в АТВТ «Дальстройпроект» (раніше Державний проектний інститут «Дальстройпроект») (м. Магадан) з 22 жовтня 1982 року по 18 січня 1994 року на посадах техніка, старшого техніка, інженера, інженера 3 категорії, провідного інженеру. На підставі викладеного, просить суд задовольнити позовні вимоги.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Згідно з довідкою начальника відділу управління персоналом Аліни Шевченко від 25.12.2023 року №290 суддя Серьогіна Олена Василівна з 18.12.2023 року по 31.12.2023 року перебувала у щорічній відпустці.
У зв`язку з перебуванням судді Серьогіної О.В. у відпустці, рішення ухвалене в перший робочий день судді 01.01.2024 року.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області та отримує пенсію за віком з 27.09.2021 року у розмірі 2840,32 грн.
Розмір пенсії ОСОБА_1 був обчислений із заробітної плати за даними системи персоніфікованого обліку за період з 01.07.2000 року по 31.10.2014 року, що підтверджується довідкою по зарплаті, що врахована при призначенні перерахунку пенсії з електронної пенсійної справи позивача.
Загальний страховий стаж, зарахований по 01.10.2014 року складає 35 років 8 місяців 7 днів, в тому числі в районах Крайньої Півночі з 22.10.1982 року по 31.12.1990 року, які зараховані до стажу у півторакратному розмірі, що підтверджується довідкою про стаж, врахований для розрахунку пенсії з електронної пенсійної справи позивача.
Загальний розмір пенсії станом на 01.10.2021 року складав 2366,32 грн., що підтверджується копією довідки про доходи позивача №1596 1851 1457 1501 від 23.10.2023 року.
Вважаючи протиправною бездіяльність відповідача щодо нездійснення перерахунку пенсії на підставі наданих архівних довідок, позивачка звернулася до суду із цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Згідно із положеннями частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 46 Конституції визначено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.
Принципи, засади і механізми функціонування системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, призначення, перерахунку і виплати пенсій, надання соціальних послуг з коштів Пенсійного фонду, що формуються за рахунок страхових внесків роботодавців, бюджетних та інших джерел, передбачених цим Законом, а також регулює порядок формування Накопичувального пенсійного фонду та фінансування за рахунок його коштів видатків на оплату договорів страхування довічних пенсій або одноразових виплат застрахованим особам, членам їхніх сімей та іншим особам, передбаченим цим Законом визначаються Законом України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 9 липня 2003 року № 1058-IV (далі по тексту - Закон № 1058).
За ч. 1 ст. 40 Закону № 1058 для обчислення пенсії враховується заробітна плата (дохід) за весь період страхового стажу починаючи з 1 липня 2000 року. За бажанням пенсіонера та за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами або в разі, якщо страховий стаж починаючи з 1 липня 2000 року становить менше 60 місяців, для обчислення пенсії також враховується заробітна плата (дохід) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30 червня 2000 року незалежно від перерв.
Для визначення розміру пенсії за віком відповідно до частини другої статті 27 цього Закону заробітна плата для обчислення частини пенсії за період страхового стажу до набрання чинності цим Законом визначається на умовах і в порядку, передбачених законодавством, що діяло раніше, а для обчислення частини пенсії за період страхового стажу після набрання чинності цим Законом - на умовах, передбачених абзацом першим цієї частини.
Заробітна плата (дохід) за період страхового стажу до 1 липня 2000 року враховується для обчислення пенсії на підставі документів про нараховану заробітну плату (дохід), виданих у порядку, встановленому законодавством, за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами, а за період страхового стажу починаючи з 1 липня 2000 року - за даними, що містяться в системі персоніфікованого обліку.
Таким чином, заробітна плата за період страхового стажу до 1 липня 2000 року враховується для обчислення пенсії на підставі документів про нараховану заробітну плату (дохід).
Згідно частини першої статті 44 Закону №1058-IV призначення (перерахунок) пенсії здійснюється за зверненням особи або автоматично (без звернення особи) у випадках, передбачених цим Законом.
Звернення за призначенням (перерахунком) пенсії здійснюється шляхом подання заяви та інших документів, необхідних для призначення (перерахунку) пенсії, до територіального органу Пенсійного фонду або до уповноваженого ним органу чи уповноваженої особи застрахованою особою особисто або через законного представника недієздатної особи, особи, дієздатність якої обмежена, малолітньої або неповнолітньої особи. Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсії визначається правлінням Пенсійного фонду за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері соціального захисту населення.
Відповідно до частини третьої статті 44 Закону №1058-IV органи Пенсійного фонду мають право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, видані ними для оформлення пенсії, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі та достовірність поданих відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умови їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством для визначення права на пенсію.
При цьому, право органів, які призначають пенсію, вимагати від підприємств, установ та організацій, фізичних осіб дооформлення прийнятих і подання додаткових документів, передбачених законодавством, а також перевіряти обґрунтованість їх видачі, не повинно нівелювати обов`язок пенсійного органу щодо установлення права особи на одержання пенсії на підставі всебічного, повного і об`єктивного розгляду всіх поданих документів, як це визначено у пункті 4.7 Порядку №22-1. За п. 4.7 Порядку Порядок №22-1 право особи на одержання пенсії установлюється на підставі всебічного, повного і об`єктивного розгляду всіх поданих документів органом, що призначає пенсію.
Довідка про заробітну плату (дохід) особи видається на підставі особових рахунків, платіжних відомостей та інших документів про нараховану та сплачену заробітну плату підприємством, установою чи організацією, де працював померлий годувальник або особа, яка звертається за пенсією. Якщо такі підприємства, установи, організації ліквідовані або припинили своє існування з інших причин, то довідки про заробітну плату видаються правонаступником цих підприємств, установ чи організацій або архівними установами. У випадках, коли архівні установи не мають можливості видати довідку за встановленою формою з розшифровкою виплачених сум за видами заробітку, вони можуть видавати довідки, що відповідають даним, наявним в архівних фондах, без додержання цієї форми (п. 2.10 Порядку № 22-1).
Таким чином, умовою для обчислення пенсії з урахуванням заробітної плати за період роботи до 1 липня 2000 року є підтвердження нарахування такої заробітної плати первинними документами.
Згідно ч. 3 ст. 8 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» відповідальність за організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, збереження оброблених документів, регістрів і звітності протягом встановленого терміну, але не менше трьох років, несе уповноважений орган (посадова особа), який здійснює керівництво підприємством, або власник відповідно до законодавства та установчих документів.
Таким чином, на роботодавця (страхувальника) покладається обов`язок збереження документів щодо заробітної плати працівників та невиконання цього обов`язку не є підставою покладання відповідальності на працівника за незбереження такої інформації.
Подібна правова позиція була висловлена Верховним судом в постановах від 23 січня 2019 року по справі № 489/5807/16-а, від 7 лютого 2019 року по справі № 344/6370/14-а.
Крім того, перевірка достовірності виданих документів покладається на пенсійний орган, а сумніви останнього щодо обґрунтованості їх видачі, самі по собі не можуть бути підставою для відмови у неврахуванні заробітної плати при призначенні позивачу пенсії.
Така правова позиція викладена Верховним судом в постанові від 19 червня 2020 року по справі № 376/848/17-а.
Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 року № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому дія воєнного стану неодноразово продовжувалась та діє і на даний час.
У період дії воєнного стану або стану війни будь-які перевірки щодо своєчасності та повноти подання будь-яких звітів чи документів звітового характеру уповноваженими органами не проводяться відповідно до пункту 1 підпункту 4 Закону України від 03 березня 2022 року № 2115-ІХ «Про захист інтересів суб`єктів подання звітності та документів у період дії воєнного стану або стану війни».
Разом з цим, посилання відповідача на введення воєнного стану як обмеження у проведенні перевірки відповідності наданих архівних довідок про заробітну плату первинним документам позбавляє позивача можливості отримувати пенсію у належному розмірі та порушує гарантоване Конституцією України право власності та право на соціальний захист, разом з тим неможливість або ускладнення здійснити перевірку архівних довідок на відповідність первинним документам не може бути підставою для позбавлення права позивача на врахування заробітної плати за вказаними довідками при обчисленні пенсії. А сумніви пенсійного органу щодо обґрунтованості видачі довідок, самі по собі не можуть бути підставою для відмови у неврахуванні заробітної плати при призначенні (перерахунку) позивачу пенсії.
Суд зазначає, що архівні довідки Державного архіву Магаданської області за №К-9 з та № К-10 з від 05.07.2023 року містять посилання на розрахункові відомості та первинні документи, на підставі яких вони видані. Крім того, зазначені архівні довідки завірені печаткою обласної державної казенної установи «Державний архів Магаданської області» та містять відомості про фактичну суму заробітної плати позивача ОСОБА_1 за період її роботи в АТВТ «Дальстройпроект» (раніше Державний проектний інститут «Дальстройпроект») (м. Магадан) з 22 жовтня 1982 року по 18 січня 1994 року на посадах техніка, старшого техніка, інженера, інженера 3 категорії, провідного інженеру.
Крім того, відомості, які містяться в цих архівних довідках від 05.07.2023 року у повній мірі узгоджуються із записами трудової книжки позивача НОМЕР_1 від 23.08.1980 року, а саме:
- № запису 7: 22.10.1982 року прийнята на посаду техніка відділу інженерних споруд (підстава: наказ про прийняття №94 від 24.10.1982 року);
- № запису 8: 18.10.1984 року переведена на посаду старшого техніка того ж відділу (підстава: наказ про переведення №85 від 22.10.1984 року);
- № запису 9: 15.08.1988 року: У зв`язку із введенням нових тарифних умов оплати (постанова держкомпраці СРСР та секретаріату ВЦСПС №793/33-75) встановлена посада інженера (підстава: наказ №197 від 14.06.1988 року);
- № запису 10: 01.01.1990 року переведена на посаду інженера ІІІ категорії того ж відділу (підстава: наказ №3/к від 25.01.1990 року);
- № запису 11: 01.01.1993 року призначена на посаду інженера ІІІ категорії того ж відділу (підстава: наказ №54/к від 30.11.1992 року);
- № запису 12: з 01.10.1993 року ДПІ «Дальстройпроект» у зв`язку із реорганізацією перетворено на АТВТ «Дальстройпроект» (підстава: рішення адміністрації м. Магадану №2493 від 17.09.1993 року);
- № запису 13: 18.01.1994 року звільнена у зв`язку із скороченням чисельності (штату) працівників у зв`язку із реорганізацією підприємства, п. 1 ст. 33 КЗпП РФ (підстава: наказ №01 від 11.01.1994 року).
Слід наголосити, що факт роботи позивача з 22.10.1982 року по 18.01.1994 року відповідачем не заперечується, вказаний період роботи пенсійним органом враховано до загального страхового стажу, а період роботи з 22.10.1982 року по 31.12.1990 року враховано у півторакратному розмірі, що підтверджується довідкою про стаж, врахований для визначення права на пенсію з електронної пенсійної справи позивача.
Таким чином, суд вважає, що позивачки наявне право на перерахунок пенсії на підставі архівних довідок Державного архіву Магаданської області за № К-9 з та № К-10 з від 05.07.2023 року із урахуванням заробітної плати за період з 01.06.1986 року по 01.06.1991 року.
Також суд зазначає, що позивач у позовній заяві просить суд визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не здійснення перерахунку пенсії.
Під бездіяльністю розуміється пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень, яка може мати вплив на права, свободи чи інтереси фізичних або юридичних осіб, в тому числі не прийняття рішення у випадках, коли таке рішення повинно бути прийнято відповідно до вимог закону. Сама по собі бездіяльність - це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, яка виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити.
В свою чергу дії - це юридичні факти, які пов`язані з волею суб`єктів правовідносини; це поведінка людей; зовнішнє вираження волі людини. Відмінна риса даного виду юридичних фактів полягають у тому, що норми права пов`язують з ними юридичні наслідки саме в силу вольового характеру юридичних дій.
Юридичні дії - це вчинки особи, акти державних органів, інших суб`єктів, що відбуваються за волевиявленням суб`єкта правовідносин.
Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо відмови в проведенні перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 з 15.09.2023 року на підставі архівних довідок Державного архіву Магаданської області за № К-9 з та № К-10 з від 05.07.2023 року із урахуванням заробітної плати за період з 01.06.1986 року по 01.06.1991 року.
Таким чином, суд вважає за необхідне зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області провести перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з 15.09.2023 року на підставі архівних довідок Державного архіву Магаданської області за № К-9 з та № К-10 з від 05.07.2023 року із урахуванням заробітної плати за період з 01.06.1986 року по 01.06.1991 року, з урахуванням раніше виплачених сум.
Відповідно до частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
З урахуванням вищевикладеного, суд доходить висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якими при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Судом встановлено, що позивач сплатив судовий збір за подання даного адміністративного позову до суду у загальній сумі 1073,60 грн.
Отже, враховуючи часткове задоволення позовних вимог, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду підлягає стягненню з Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань в сумі 805,20 грн.
Згідно з ч.5 ст. 250 КАС України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст. ст. 9, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Адміністративний позов задовольнити частково.
Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо відмови в проведенні перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 з 15.09.2023 року на підставі архівних довідок Державного архіву Магаданської області за № К-9 з та № К-10 з від 05.07.2023 року із урахуванням заробітної плати за період з 01.06.1986 року по 01.06.1991 року.
В задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя О.В. Серьогіна