Справа № 480/3815/23
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2023-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2023 року Справа № 480/3815/23

Сумський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Осіпової О.О.,

за участю секретаря судового засідання - Жучкова Т.В.,

представника відповідачів - Литвиненка А.О. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/3815/23 за позовом ОСОБА_1 до Конотопського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, Головного управління Національної поліції в Сумській області, третя особа: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни", про визнання протиправним та скасування наказу в частині,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Конотопського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області (вул. Герасима Кондратьєва, 23,м. Суми,Сумська область,40000) , в якому просить: визнати протиправним та скасувати наказ № 113 від 05 квітня 2023 року Конотопського РВП ГУНП в Сумській області в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого лейтенанта поліції, оперуповноваженого сектору кримінальної поліції - ОСОБА_1 .

Свої вимоги мотивує тим, що, на його думку, наказ №113 від 05.04.2023 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності є протиправним, оскільки в його діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення, а також було порушено процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Зокрема, на момент перевірки блокпоста №2 (напрямок м. Батурин) 19.03.2023 року конкретно визначеного завдання для реагування на заяви чи повідомлення про правопорушення не надходило, а також враховуючи відсутність ймовірної загрози для життя та здоров`я під час несення служби на блокпосту, позивач не одягав бронежилет.

Інструкцією з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України №11 від 16.02.2018 року, на яку посилався відповідач під час притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, не передбачено обов`язкове постійне носіння бронежилета.

Зазначає, що про початок проведення службового розслідування його не повідомляли, внаслідок чого він був позбавлений права надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій, подавати документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримувати додаткові пояснення від осіб, які мають відношення до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; користуватися правничою допомогою.

Вважає, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія не врахувала характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу позивача, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують відповідальність, його попередню поведінку та ставлення до служби.

В порушення ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України зміст наказу за результатами проведеного службового розслідування не було оголошено по особовому складу органу поліції.

З наведеного слідує, що оскаржений наказ є необґрунтованим, тобто винесений без урахуванням усіх обставин, що мають значення для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, оскільки він не містить достатніх доказів вчинення ним дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю).

Ухвалою від 01.05.2023р. провадження у справі відкрито, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, яке відкладалося у зв`язку з неявкою на розгляд справи сторін та їх представників, а також для надання відзиву на позовну заяву відповідачем - ГУ Національної поліції в Сумській області, залученого до участі у справі за клопотанням представника Конотопського РВП ГУНП в Сумській області (територіальний підрозділ ГУНП в Сумській області).

Того ж дня судом постановлено ухвалу про залучення у справу за клопотанням позивача у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Первинну професійну спілку "Правозахисники країни".

Від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву (а.с.33-44), в якому у задоволенні позову просить відмовити, оскільки у висновку, складеному за результатами службового розслідування, відображено відповідні обставини, які стали підставою для проведення службового розслідування, наведено факти щодо попередньої поведінки позивача в частині дотримання ним вимог законодавства України, вимог службової дисципліни та належного виконання своїх обов`язків.

Так, у висновку службового розслідування зазначено про наявність підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у виді догани.

Положення Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357 (далі - Інструкція № 357), Порядку встановлення особливого режиму в`їзду і виїзду, обмеження свободи пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також руху транспортних засобів в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2021р. № 1455, вказують на те, що позивач під час несення служби перебуваючи на блокпосту зобов`язаний перебувати в засобах індивідуального захисту (бронежилету), як того вимагають приписи чинного законодавство.

Проте, ОСОБА_1 допустив несення служби на блокпосту без засобів індивідуального захисту (бронежилету), що не відповідає високому званню поліцейського, як того вимагає Присяга працівника поліції, текст якої закріплено ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», а отже своїм вчинком, та скоєним дисциплінарним проступком позивач дискредитує звання працівника Національної поліції.

Зазначає, що позивач систематично порушує службову дисципліну, що знову ж таки негативним чином, випливає на авторитет органів національної поліції та довіру населення, що підтверджується копіями наказів Конотопського РВП ГУНП в Сумській області від 03.04.2023 № 109 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих посадових осіб Конотопського РВП ГУНП в Сумській області» (яким ОСОБА_1 попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни), від 01.08.2022 № 166 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих посадових осіб Конотопського РВП ГУНП в Сумській області» (яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді зауваження); від 13.02.2023 № 51 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих посадових осіб Конотопського РВП ГУНП в Сумській області» (яким ОСОБА_1 попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни).

На підставі викладеного, ГУНП в Сумській вважає позовні вимоги ОСОБА_1 необґрунтованими та такими, які задоволенню не підлягають.

Позивачем подана відповідь на відзив (а.с.83-86), згідно з якою відповідно до Інструкції він мав при собі зброю та засіб індивідуального захисту - бронежилет. Інструкцією визначено порядок його застосування, який передбачає перебування в бронежилеті протягом виконання завдання із реагування на злочинні дії. Положення Інструкції не передбачають обов`язкове постійне носіння бронежилета. Під час несення служби на блокпосту конкретно визначеного завдання для реагування на заяви чи повідомлення про правопорушення не надходило. До того ж, відповідачем не надано належних та допустимих доказів порушення ним вимог щодо носіння протягом всієї зміни бронежилета. Відповідні вимоги нормативно-правових актів він виконує належним чином.

Посилання відповідача у відзиві на те, що його поведінка підриває авторитет поліції, є надуманими та перебільшеними. Останнім жодним чином не вказано, яким чином позивач дискредитує звання працівника поліції, перебуваючи на посту та виконуючи свої безпосередні обов`язки.

Тому, на думку ОСОБА_1 , оскаржений наказ є необґрунтованим, оскільки не містить достатніх доказів вчинення ним дисциплінарного проступку.

05.06.2023р. представником відповідача подані заперечення на відповідь на відзив (а.с.88-90), в яких зазначає, що вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, тому рішення відносно останнього є правомірними та обґрунтованими, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у догани є співмірним до вчиненого проступку.

При визначенні позивачу виду дисциплінарного стягнення враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно позивачем, попередня поведінка позивача, його характеристика, а також шкоду, завдану авторитету органів поліції.

11.09.2023р. представником відповідача - ГУ Національної поліції в Сумській області подано відзив на позовну заяву (а.с.108-118), в якому у задоволенні позову просить відмовити з підстав, аналогічним викладеним у відзиві на позовну заяву, поданим представником Конотопського РВП ГУНП в Сумській області (територіальний підрозділ ГУНП в Сумській області).

Від представника третьої особи письмових пояснень щодо позову або відзивів не надходило.

Ухвалою від 26.09.2023р. підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, яке відкладалося у зв`язку із задоволенням клопотання представника відповідача про перенесення судового розгляду справи.

Позивач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце його проведення повідомлений належним чином (а.с.196), подав заяву про розгляд справи у його відсутність (а.с.97).

Представник відповідачів у судовому засіданні у задоволенні позову просив відмовити з підстав, викладених у відзивах на позовну заяву (а.с.33-44, 108-119).

Представник третьої особи у підготовче судове засідання не з`явився, про день, час та місце його проведення повідомлений належним чином (а.с.197), клопотань про відкладення підготовчого засідання від нього не надходило.

Вислухавши представника відповідачів, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , старший лейтенант поліції, проходить службу на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Конотопського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області (далі - Конотопського РВП ГУНП в Сумській області).

20.03.2023 на ім`я начальника Конотопського РВП ГУНГІ в Сумській області надійшов рапорт відповідального від керівництва по Конотопському РВП ГУНП в Сумській області майора поліції Молодановича Володимира, щодо виявлених під час перевірки 19.03.2023 порушень вимог службової дисципліни окремими працівниками Конотопського РВП ГУНП в Сумській області під час несення служби на блокпостах (а.с.47).

Так, 19.03.2023 о 17.30 год. було перевірено організацію несення служби поліцейськими на блокпосту в напрямку м. Батурин, під час якої було виявлено, що оперуповноважений сектору кримінальної поліції Конотопського РВП ГУНП в Сумській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 здійснював перевірку транспортних засобів та осіб без бронежилету.

Як встановлено, що згідно із планом - розрахунком особового складу Конотопського РВП ГУНП в Сумській області, ВПД № 1 (м. Буринь) ГУНП в Сумській області, ВГІ № 2 (м. Путивль) ГУНП в Сумській області із забезпечення публічної безпеки та порядку, здійснення пропускного режиму на блокпостах на 19.03.2023 ОСОБА_1 проходив службу на блок - посту в напрямку м. Батурин.

Разом з цим, 19.03.2023 о 07.45 год. керівництвом Конотопського РВП ГУНП в Сумській області та відповідальним по Конотопському РВП ГУНП в Сумській області майором поліції Молодановичем В.В. проведено інструктаж, на якому було наголошено на дотриманні заходів особистої безпеки, несення служби в засобах індивідуального захисту (бронежилети, каски).

Так, старший інспектор - черговий чергової частини сектору моніторингу Конотопського РВП ГУНП в Сумській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , який 19.03.2023 здійснював керівництво роботою чергової зміни та добового наряду Конотопського РВП ГУНП в Сумській області, які заступили на чергування та в свою чергу видавав засоби індивідуального захисту (бронежилет, каска) ОСОБА_1 під особистий підпис.

Опитаний під час службового розслідування ОСОБА_2 , зазначив, що 19.03.2023 він заступив на добове чергування.

Так, під час проведення інструктажу відповідальним по Конотопському РВП ГУНП в Сумській області майором поліції Молодановичем В.В. наголошувалося особовому складу, який заступає на чергування, на дотримання дисципліни та законності, заходів безпеки при поводженні зі зброєю, транспортної дисципліни. А працівникам, які заступали на блок - пости, було додатково наголошено на несення служби в засобах індивідуального захисту (бронежилети, каски), порядку перевірки документів в осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів (а.с.55).

Позивач поставив свій підпис у Журналі реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю Конотопського РВП 19.03.2023р. (а.с.54).

Під час службового розслідування опитаний ОСОБА_1 пояснив, що 19.03.2023 він перебував у наряді, а саме заступив на чергування на блок-пост №2 (напрямок Батурин) спільно з слідчим слідчого відділу Конотопського РВП ГУНП в Сумській області лейтенантом поліції Дмитренком Максимом. Оскільки, на блок посту перебувало два працівника поліції, ними було вирішено нести службу по 2 години. Цього ж дня близько 17.30 год. зі сторони м. Батурин в м. Конотоп проїжджав начальник Конотопського РВП ГУНП в Сумській області підполковник поліції Забозлаєв Сергій Олександрович , зупинившись на місці для перевірки транспортних засобів, останній вийшов з машини та зробив йому зауваження відносно несення служби без бронезахисту (а.с.56).

ОСОБА_1 вважає, що перебувавши без бронезахисту з 17.00 до 17.30 год. 19.03.2023, він не порушив правила носіння поліцейського однострою та не вчинив порушення вимог дисциплінарного статуту Національної поліції України.

03.04.2023р. за результатами службового розслідування складено висновок (а.с.57-59), яким дисциплінарна комісія вважала би застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді догани.

У подальшому, за результатами проведеного службового розслідування відповідно до пункту 1 наказу Конотопського РВП ГУРІП в Сумській області від 05.04.2023 № 113 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Конотопського РВП ГУНП в Сумській області» за скоєння дисциплінарного проступку, а саме невиконання вимог пункту 10 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, що виразилось у несенні служби на блокпосту без засобів індивідуального захисту (бронежилету), на підставі статей 11, 12, 13, 19, 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 23 3 7-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Конотопського РВП ГУНП в Сумській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани (а.с.60-61).

05.04.2023 позивач ознайомився з наказом Конотопського РВП ГУНП в Сумській від 05.04.2023 № 113 (а.с.62).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд зазначає, що Закон України «Про Національну поліцію» визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Статтею 1 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Частиною 1 статті 17 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з ч.1 ст.19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч.2 ст.19 Закону України «Про Національну поліцію»).

Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження (далі - Дисциплінарний статут).

Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до статті 3 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

За змістом частини першої, пункту 1 частини дев`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Так, з матеріалів адміністративної справи встановлено та не заперечувалась сторонами, що підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення стало те, що 19.03.2023р. під час перевірки організації несення служби поліцейськими на блокпосту в напрямку м. Батурин було встановлено, що позивач ніс службу без вдягнутого засобу індивідуального захисту - бронежилета.

При цьому, позивач в обґрунтування власної позиції під час звернення до суду вказував на те, що носіння бронежилету є обов`язковим виключно під час реагування на протиправні дії, яких 19.03.2023р. не відбувалось.

Разом з тим, суд не може погодитись з такою позицією позивача, з огляду на таке.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської Федерації проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введений воєнний стан.

Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану регулюється розділом V Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Положеннями статті 26 та статті 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Пунктом 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок № 893) визначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно- правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 7 розділу V Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

Відповідно до пункту 1 розділу VII Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія, встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Як вбачається із матеріалів справи, у відповідача були підстави для видання наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, оскільки під час службового розслідування встановлено, що своїми діями ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, що виразився у порушенні службової дисципліни, невиконанні обов`язків поліцейського, зокрема дії, які полягають у несенні служби на блокпосту без засобів індивідуального захисту (бронежилету).

Так, Інструкція з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС від 01.10.2018 № 828 (далі - Інструкція № 828), визначає організацію забезпечення зброєю, боєприпасами, спеціальними засобами, засобами індивідуального захисту, приладами та іншим спорядженням з Національній поліції України, їх зберігання та експлуатацію.

Відповідно до пункту 1 та пункту 2 розділу IV Інструкції № 828 видавати та приймати зброю, боєприпаси, спеціальні засоби та засоби індивідуального захисту в органах (підрозділах) поліції має право оперативний черговий (або особа, яка тимчасово його замінює). Порядок отримання поліцейськими зброї, боєприпасів, спеціальних засобів та засобів індивідуального захисту здійснюється з дотриманням заходів безпеки під час поводження зі зброєю, визначених чинним законодавством.

Підпунктом 2 пункту 3 розділу IV Інструкції № 828 визначено, що підставами для видачі поліцейському зброї, боєприпасів, спеціальних засобів та засобів індивідуального захисту є затверджені керівником органу (підрозділу) поліції розрахунки в книзі нарядів (додаток 8), складені на підставі графіків чергувань.

Пунктом 5 розділу VII Інструкції № 828 встановлено, що на опорних пунктах та блок-постах зброя і боєприпаси, спеціальні засоби і засоби індивідуального захисту мають знаходитися безпосередньо у поліцейських, які забезпечують їх зберігання та дотримання правил безпеки під час поводження з ними.

Матеріалами службового розслідування підтверджено, що 19.03.2023 позивач відповідно до Журналу отримання спеціальних засобів Конотопського РВП, отримав бронежилет та захисний шоломом, де поставив власний підпис з відміткою про отримання (а.с.50).

Пунктом 1 розділу І Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357 (далі - Інструкція № 357) визначено, що ця Інструкція встановлює порядок реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події (далі - правопорушення або події), а також оперативного інформування в центральному органі управління поліції, міжрегіональних територіальних органах Національної поліції України, територіальних органах поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях, м. Києві), їх територіальних (відокремлених) підрозділах.

Підпунктом 6 пункту 2 розділу Інструкція № 357 визначено, що наряд поліції - ГРПП, наряди патрульної поліції, поліції охорони, поліції особливого призначення, слідчо-оперативні групи, дільничні офіцери поліції, інші сформовані наряди (у тому числі спільні наряди поліцейських різних підрозділів) у складі, не менше двох поліцейських, які в зоні оперативного реагування виконують завдання із забезпечення публічної безпеки і порядку, взаємодії з населенням, безпеки дорожнього руху, запобігання правопорушенням або подіям та їх припинення, оперативного реагування на них.

Крім того постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2021 р. № 1455 затверджено Порядок встановлення особливого режиму в`їзду і виїзду, обмеження свободи пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також руху транспортних засобів в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, даним порядком передбачено, що Цей Порядок визначає процедуру встановлення заходів особливого режиму в`їзду і виїзду, обмеження свободи пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також руху транспортних засобів в Україні або її окремих місцевостях, де введено воєнний стан (далі - особливий режим), що здійснюються військовим командуванням разом з військовими адміністраціями (у разі їх утворення) самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування.

Правовою основою встановлення та здійснення заходів особливого режиму є Конституція України, Закон України «Про правовий режим воєнного стану», указ Президента України про введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях.

У цьому Порядку терміни вживаються в такому значенні: блокпост - посилений контрольно-пропускний пункт, який за рішенням військового командування тимчасово встановлюється на вході/виході (в`їзді/виїзді) на територію/з території, де введено воєнний стан і встановлено особливий режим (за винятком державного кордону), на якому облаштовуються місця для перевірки осіб, транспортних засобів, багажу та вантажів, позиції вогневих засобів та бойової техніки, місця для відпочинку та забезпечення життєдіяльності особового складу, який виконує завдання на такому пункті, до складу якого можуть входити службові особи військових формувань та правоохоронних органів, які відповідно до закону залучені до здійснення заходів правового режиму воєнного стану; патруль - спільний рухомий наряд, до складу якого входять уповноважені посадові особи Збройних Сил, Національної поліції, Національної гвардії та Держприкордонслужби, що виконують покладені на них обов`язки на маршруті патрулювання, визначеному комендантом на території, де введено воєнний стан.

Відповідно до пункту 10 розділу XIII Інструкції № 357 поліцейські чергової служби органів (підрозділів) поліції під час чергування озброюються пістолетами з двома спорядженими магазинами, а поліцейські, що входять до складу нарядів поліції, крім зазначеного озброєння, - ще й засобами індивідуального захисту (бронежилетом та захисним шоломом), активної оборони (гумовим або пластиковим кийком, засобами, спорядженими речовинами сльозогінної та дратівної дії, засобами обмеження рухомості). За необхідності з дозволу начальника органу (підрозділу) поліції їм можуть видаватися автоматична зброя та інші спеціальні засоби, визначені Законом України "Про Національну поліцію".

Із копії книги розстановки нарядів на 19.03.2023р. вбачається, що ОСОБА_1 24.02.2023р. отримав наряд на 19.03.2023р. разом з іншим поліцейським для перебування на блокпосту (а.с.51, зворотній бік).

Отже, під час несення служби 19.03.2023р. позивач перебував на блокпості, який повинен здійснювати заходи правового режиму воєнного стану, а відповідно позивач повинен був бути забезпечений засобами індивідуального захисту, зокрема бронежилетом.

Разом з тим, позивач 19.03.2023р. перебував без засобу індивідуального захисту на блокпості, що є порушенням вимог Інструкції №828.

Посилання позивача на те, що бронежилет необхідно вдягати виключно під час реагування на надзвичайні події суд відхиляє, оскільки такі доводи спростовується вимогами пункту 10 розділу ХІІІ Інструкції №357, якою передбачено, що поліцейські чергової служби органів (підрозділів) поліції під час чергування озброюються пістолетами з двома спорядженими магазинами, а поліцейські, що входять до складу нарядів поліції, крім зазначеного озброєння, - ще й засобами індивідуального захисту (бронежилетом та захисним шоломом), активної оборони (гумовим або пластиковим кийком, засобами, спорядженими речовинами сльозогінної та дратівної дії, засобами обмеження рухомості).

З приводу того, що у письмових поясненнях від 27.03.2023р., наданих під час службового розслідування», ОСОБА_1 вказав, що перебував без бронежилету з 17.00 до 17.30, оскільки Інструкція щодо носіння бронежилету в Національній поліції України не розроблена, а тому чіткі норми щодо тривалості носіння бронежилету відсутні, тому спецзахист вирішили носити по 2 години кожен з поліцейських (а.с.56), суд вважає необхідним відмітити, що із рапорту відповідального від керівництва по Конотопському РВП ГУНП в Сумській області майора поліції Молдановича Володимира (а.с.47) слідує, що позивач не просто перебував на блокпосту у місці відпочинку, а здійснював перевірку транспортних засобів без бронежилету, тобто безпосередньо виконував службові завдання на блокпосту.

Більш того, з урахуванням того, що позивач 19.03.2023р. перебував на блокпості під час воєнного стану у межах прикордонної області (відстань від державного кордону становила 84,7км), перевіряючи транспортні засоби, в яких могли би знаходитися особи зі зброєю чи боєприпасами для вчинення диверсій на території регіону, то позивач не зміг би швидко вдягнути бронежилет у разі виникнення раптової загрози його життю.

Отже, суд погоджується з твердженням представника відповідачів щодо допущення позивачем дисциплінарного проступку, у вигляді недотримання положень, що регулюють службову діяльність.

Щодо посилань позивача на не повідомлення його про початок проведення службового розслідування суд зазначає, що чинне законодавство України не передбачає обов`язку органу поліції повідомити особу, щодо якої проводиться службове розслідування, про призначення такого розслідування до початку його проведення.

Так, 27.03.2023р. позивач надав письмові пояснення про перебування 19.03.2023р. на блокпосту без засобу індивідуального захисту - бронежилету, в яких вказав, що оскільки на посту перебувало 2 поліцейських, то було вирішено носити спецзахист по 2 години (а.с.56).

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивача був обізнаний із про проведенням щодо нього службового розслідування та ним реалізовано право на участь у службовому розслідуванні шляхом надання відповідних пояснень, які були враховані під час складання Висновку службового розслідування від 03.04.2023р. (а.с.57-58).

Отже, твердження позивача про порушення порядку проведення службового розслідування є помилковими та такими, що спростовуються матеріалами справи.

Стосовно посилань позивача на те, що під час застосування дисциплінарного стягнення не було враховано його попередню поведінку, ставлення до служби, тощо, суд зазначає, що відповідно до ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Крім цього, відповідно до частини 2 статті 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Так, керівник може застосувати будь-яке дисциплінарне стягнення до особи за умови, що вид обраного стягнення відповідає тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку, і це є дискреційними повноваженнями керівника органу.

Суд зазначає, що вибір одного із видів дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень органу, що має право приймати рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження.

Така правова позиція викладена Верховним судом у складі Касаційного адміністративного суду від 20.11.2019 у справі №826/12649/19.

Отже, право вибору виду дисциплінарного стягнення покладається безумовно на керівника, якому надано право застосовувати дисциплінарне стягнення до відповідного поліцейського, проте, таке стягнення повинно бути співмірним із допущеним дисциплінарним проступком.

Судом встановлено, що усі юридичні фактори, котрі мають юридичне значення для вирішення питання про дисциплінарне покарання поліцейського викладені дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування та знайшли своє підтвердження під час судового розгляду справи.

Так, застосування у відношенні позивача дисциплінарного стягнення є вчиненим на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин справи.

У цьому випадку, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани, що є найменш тяжким видом дисциплінарного стягнення після зауваження.

Суд вважає, що з огляду на поведінку позивача під час проведення службового розслідування, а саме те, що позивач заперечував провину, вважав, що не зобов`язаний носити бронежилет, вважав, що безпека це - особиста справа кожного поліцейського, належним чином на зауваження керівництва з зазначеного питання не відреагував, суд вважає, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження не призвело б до результату, для якого застосовується дисциплінарне стягнення, а саме відновлення службової дисципліни та недопущення таких порушень у майбутньому.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що позивач систематично порушує службову дисципліну, що знову ж таки негативним чином, випливає на авторитет органів національної поліції та довіру населення, що підтверджується копіями наказів Конотопського РВП ГУНП в Сумській області від 03.04.2023 № 109 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих посадових осіб Конотопського РВП ГУНП в Сумській області» (яким ОСОБА_1 попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни), від 01.08.2022 № 166 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих посадових осіб Конотопського РВП ГУНП в Сумській області» (яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді зауваження); від 13.02.2023 № 51 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих посадових осіб Конотопського РВП ГУНП в Сумській області» (яким ОСОБА_1 попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни) (а.с.149-162).

Тобто такий вид дисциплінарного стягнення як «зауваження» до позивача вже було застосовано раніше, однак це не вплинуло на подальшу поведінку позивача та на його ставлення до необхідності дотримуватися службової дисципліни.

Тому такі доводи не можуть бути підставою для задоволення позовних вимог.

Також суд не погоджується із посиланнями ОСОБА_1 на не оголошення змісту наказу за результатами проведеного службового розслідування по особовому складу органу поліції як на підставу для визнання його протиправним та скасування, оскільки це не спростовує факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку та за своєю суттю є засобом підтримання службової дисципліни з метою виховання поліцейського, який його вчинив, та інших поліцейських, яким оголошено зміст цього наказу, для безумовного дотримання ними службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків відповідним особовим складом.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Частиною 2 статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час розгляду адміністративної справи судом встановлено, що відповідач під час прийняття спірного наказу діяв обґрунтовано та з урахуванням всіх обставин, які мають значення при прийнятті рішення, що зумовлює висновок суду про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

Поряд з цим, при вирішенні справи суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Отже, суд вказує, що інші аргументи та підстави, зазначені позивачем, не спростовують висновків суду, викладених вище, оскільки судом надано правову оцінку основним аргументам, на яких ґрунтувалися доводи та заперечення учасників справи та оцінено їх в розрізі норм чинного законодавства та встановлених обставин справи.

Внаслідок відмови у задоволенні позовних вимог розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Конотопського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, Головне управління Національної поліції в Сумській області, третя особа: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни", про визнання протиправним та скасування наказу в частині - відмовити .

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст постанови складено 02.01.2024р.

Суддя О.О. Осіпова