Справа № 360/1519/23
Суддя: О.В. Захарова
Дата ухвалення: 2023-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 грудня 2023 року м. ДніпроСправа № 360/1519/23

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Захарова О.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради, Дніпровської міської ради, виконавчого комітету Дніпровської міської ради про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

26 грудня 2023 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі - позивач) до Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради (далі відповідач І), Дніпровської міської ради (далі відповідач ІІ), виконавчого комітету Дніпровської міської ради (далі відповідач ІІІ), з такими вимогами:

1) визнати протиправною бездіяльність комісії при виконавчому комітеті Дніпровської міської ради з житлових питань в особі виконавчого комітету Дніпровської міської ради, що діє на правах самостійної юридичної особи, щодо розгляду заяви позивача від 17.04.2023 вх. № 32482, що призвело до порушення абзацу 2 пункту 19 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в УРСР, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР та Укрпрофради від 11.12.1984 № 470, у результаті не здійснення у місячний строк встановлений пунктом 20 зазначених Правил перевірки житлових умов позивача та складання відповідного акту про результати перевірки;

2) визнати протиправною бездіяльність Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради, щодо розгляду заяви позивача від 17.04.2023 вх. № 32/482 з проханням взяти позивача на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, що призвело до порушення термінів, встановлених пунктом 20 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в УРСР, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР та Укрпрофради від 11.12.1984 № 470, розгляду даної заяви виконавчим комітетом Дніпровської міської ради;

3) зобов`язати Департамент житлового господарства Дніпровської міської ради, підготувати проект рішення виконавчого комітету Дніпровської міської ради, щодо взяття позивача на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, як внутрішньо переміщену особу з числа учасників бойових дій зі складом родини одна особа, з часу набуття права бути зарахованим на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень, а саме з 24.05.2023, та передати вказаний проект рішення до Дніпровської міської ради для винесення його на розгляд виконавчому комітету Дніпровської міської ради;

4) зобов`язати Дніпровську міську раду після надходження до неї проекту рішення виконавчого комітету Дніпровської міської ради, щодо взяття позивача на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, винести вказаний проект рішення на розгляд виконавчого комітету Дніпровської міської ради;

5) зобов`язати виконавчий комітет Дніпровської міської ради взяти позивача на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, як внутрішньо переміщену особу з числа учасників бойових дій зі складом родини одна особа, з часу набуття права бути зарахованим на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень, а саме з 24.05.2023.

За приписами пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху з таких підстав.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина шоста статті 161 КАС України).

У позовній заяві позивачем заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, в обґрунтування якого позивач зазначив, що про порушення своїх прав він мав дізнатися, що найменше 25.05.2023. Однак з посиланням на набуття з 02 квітня 2020 року чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СOVID-19)», яким передбачається вдосконалення правових відносин у багатьох сферах життєдіяльності, які зазнали змін у зв`язку із поширенням коронавірусу СOVID-19» вважає, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СOVID-19), строки, визначені статтею 122 КАС України, продовжуються на строк дії такого карантину.

На думку позивача, запровадження на території України карантину є безумовною підставою для продовження строків, визначених статтею 122 КАС України, на строк дії такого карантину.

Карантин в Україні, пов`язаний з СOVID-19, діяв з 12 березня 2020 року до 30 червня 2023 року.

Таким чином, на думку позивача, враховуючи, що він звернувся до суду з позовом в цій справі 19.12.2023, тобто в межах шестимісячного строку з моменту відміни карантину, йому необхідно поновити строк звернення до суду з даним позовом.

Розглянувши клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду, дослідивши матеріали додані до позову, суд дійшов такого.

Згідно із частиною першою статті 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (частина перша статті 120 КАС України).

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (частина перша).

Абзацом першим частини другої статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга).

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Як вже вище вказано, строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Оскільки початок шестимісячного строку визначено альтернативно, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

В позовній заяві представник позивача зазначає, що 24.04.2023 засобами поштового зв`язку Укрпошти до Дніпровської міської ради з усіма необхідними додатками надійшла моя заява, про взяття мене на облік потребуючих поліпшення житлових умов, як внутрішньо переміщеної особи з числа учасників бойових дій. Зазначена заява була зареєстрована 24.04.2023 за № 32/482.

28.04.2023 відбулося засіданні комісії при виконавчому комітеті міської ради з житлових питань (протокол від 28.04.2023 № 04/23-1) на якому попередньо були розглянуті заяви про взяття на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов.

Однак питання щодо взяття позивача на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов не було винесено Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради, на розгляд комісії при виконавчому комітеті міської ради з житлових питань.

23.05.2023 рішенням виконавчого комітету Дніпровської міської ради № 31-23 5 було затверджено протокол засідання комісії при виконавчому комітеті міської ради з житлових питань від 28.04.2023 № 04/23-1.

23.05.2023 Виконавчим комітетом Дніпровської міської ради за заявами про взяття на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов було прийнято рішення від 23.05.2023 № 32-23/5 «Про прийняття на облік громадян та зняття з обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, внесення змін до облікових справ».

Однак, як зазначає позивач, 23.05.2023 та навіть 24.05.2023 Виконавчим комітетом Дніпровської міської ради за його вище вказаною заявою так і не було прийнято жодного рішення.

Отже, з наступного дня після винесення рішення від 23.05.2023 № 32-23/5 «Про прийняття на облік громадян та зняття з обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, внесення змін до облікових справ» позивач мав дізнатися про порушення своїх прав.

Як зазначає позивач в позовній заяві про порушення свого права він дізнався 25 травня 2023 року.

Отже з 26 травня 2023 року розпочався перебіг шестимісячного строку звернення до суду з даним позовом, який сплив 26 листопада 2023 року.

Проте до адміністративного суду позивач звернувся тільки 24 грудня 2023 року (дата подання позову до поштового відділення, про що свідчить відбиток штемпелю на конверті, а фактичне надходження до суду 26 грудня 2023 року), тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, встановленого абзацом першим частини другої статті 122 КАС України.

Суд звертає увагу позивача, що КАС України не пов`язує право суду поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та робить висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості. Відповідно з цим, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Щодо посилання позивача на карантинні обмеження.

Суд зазначає, що позивач не навів жодної обставини пропуску строку звернення до суду, зумовленої карантинними обмеженнями.

Позивачем жодним чином не обґрунтовано, яким чином введення карантинних обмежень створило істотні перешкоди чи труднощі, які стали об`єктивно непереборними та перешкоджали зверненню до адміністративного суду з даним позовом.

Крім того, суд звертає увагу позивача, що Законом України від 18.06.2020 № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», який набрав чинності з 17 липня 2020 року, пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України викладено в іншій редакції.

Тобто з 17 липня 2020 року пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, на який посилається позивач викладено в іншій редакції, а редакція на яку посилається позивач втратила чинність.

Відповідно позивач станом на дату подання клопотання про поновлення строку, а саме 24 грудня 2023 року наводить норми КАС України, в редакції, яка є нечинною ще з 17 липня 2020 року.

Отже зі змісту клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду не вбачається, що позивач не мав реальної, об`єктивної можливості виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії для звернення до суду за захистом своїх прав у встановлений кодексом строк.

Таким чином, доказів існування обставин, які були об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення позивача, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду позивачем не підтверджено жодним належним доказом.

З урахуванням викладеного, підстави, зазначені позивачем в клопотанні про поновлення строку на звернення до адміністративного суду визнаються судом неповажними.

Таким чином, позивачу слід звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення строку.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статтям 160, 161 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 256, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом до Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради, Дніпровської міської ради, виконавчого комітету Дніпровської міської ради про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії.

Позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Позивачу протягом 10 (десяти) календарних днів з дня отримання даної ухвали надати суду шляхом надання суду через підсистему (модуль) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» зі скріпленням електронним підписом учасника справи (його представника):

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку разом з доказами поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

СуддяО.В. Захарова