Справа № 420/31132/23
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2023-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
29 грудня 2023 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_2 ) до Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_3 ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,
В С Т А Н О В И В:
До суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , в якому позивач просить суд: - визнати протиправними дії відповідача, які полягають у нарахуванні складових грошового забезпечення йому - ОСОБА_1 , за період з початку проходження військової служби (з 15.03.2022) до 19.05.2023, шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт, та невжиття заходів щодо перерахунку грошового забезпечення, шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом 01 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт; - зобов`язати відповідача здійснити перерахунок та виплату (доплату) йому - ОСОБА_1 , розміру посадового окладу, окладу за військовими званнями та відсоткової ставки за вислугу років, премії, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, а саме: - встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» станом на 01.01.2022, на відповідний тарифний коефіцієнт, за період з 15.03.2022 по 31.12.2022; - встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» станом на 01.01.2023, на відповідний тарифний коефіцієнт, за період з 01.01.2023 по 19.05.2023.
Частиною 1 ст. 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, відповідає заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, крім іншого, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти (п.2); зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п.4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п.8).
В обгрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що йому стало відомо, що з 15.03.2022 по 19.05.2023 року розрахунок сум грошового забезпечення повинен був здійснюватися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2022 та 01.01.2023 року на відповідний тарифний коефіцієнт, проте здійснювався з шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт (1762,00грн).Позивач вважає дії відповідача протиправними та посилається на те, що рішенням суду був скасований п.6 постанови КМУ №103, а тому у період з 29.01.2020 року до 19.05.2023 року фактично діяв п.4 постанови КМУ №704 в первинній редакції.
Таким чином, позивач фактично визнає, що станом на час його звернення до відповідача п.4 діє в новій редації, а саме в редакції постанови КМУ №481 від 12.05.2023, якою установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб розраховуються виходячи з розміру 1762 гривні та визначаються шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.
На час виникнення спірних правовідносин діє вказана нова норма підзаконного акту.
Залежно від порядку набрання чинності нормативно-правового акта, може бути застосовано декілька способів його дії у часі. Зокрема, як зазначено у пункті 2 рішення Конституційного Суду України від 9 лютого 1999 року №1-рп/99, перехід від однієї форми регулювання суспільних відносин до іншої може здійснюватися, зокрема: негайно (безпосередня дія), шляхом перехідного періоду (ультраактивна форма) і шляхом зворотної дії (ретроактивна форма).
Крім того, у даному випадку можливість застосування нормативно-правового акта для регулювання правовідносин, залежить від реалізаці особою свого права, а саме: застосуванню підлягає акт, який був чинним; - виникнення права в особи на застосування чинного акту; - звернення особи до компетентних органів для реалізації такого права (тобто здійснення волевиявлення); - прийняття рішення суб`єкта владних повноважень, спрямованого на задоволення або відмову в реалізації права особи.
Позивач не наводить правових підстав щодо наявності права та обов`язку у відповідача здійснювати перерахунок пенсії у період дії Постанови, якою встановлено для розрахунку посадового окладу виходячи з розміру з розміру 1762 гривні шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт.
У застосуванні принципу дії нормативно-правового акта у часі підлягає врахуванню також те, що реалізація права особи має здійснюватися за нормами, чинними на момент вираження волевиявлення такої особи у формі конкретних дій (звернення до суб`єкта владних повноважень тощо); - право не може існувати на майбутнє (права особи не накопичуються потягом дії закону, який в подальшому втратив чинність).
Таким чином, визначене у нормативно-правовому акті право, якщо особою не було здійснено конкретних дій щодо його реалізації під час чинності такого нормативно-правового акта, не може бути збережене у майбутньому після того, як відповідний акт втратив свою чинність, а новим нормативно-правовим актом таке право не передбачено або встановлено у іншому обсягу.
Позивач у позові не заперечує, що він звенувся до відповідача вже під час дії нової редакції п.4 постанови КМУ №704.
Позивач не наводить правових підстав щодо наявності права та обов`язку у відповідача здійснювати перерахунок пенсії у період дії Постанови, якою встановлено для розрахунку посадового окладу виходячи з розміру з розміру 1762 гривні шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт.
Крім того, судом встановлено, що не зважаючи на наявність рішення суду від 29.01.2020 року по справі №826/6453/18 положення норми в редакції Постанови КМУ №103 від 21.02.2018 року фактично не змінювались до внесення змін постановою КМУ №481 від 12.05.2023 року (вказана безпосередньо сума 1762грн, виходячи з якої визначається оклад).
Оскільки постанова №103 стосувалась перерахунку пенсій, діючим військовослужбовцям продовжувався визначатися оклад шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року на відповідний тарифний згідно з додатками 1,12,13,14, як це було визначено п.4 постанови КМУ.
Вказана норма не змінювалась постановою КМУ після визнання судом нечинним положень Постанови КМУ №103 від 21.02.2018 року, а тому для відповідача як суб`єкта владних повноважень вказана норма була діючою.
Втрата чинності акта визнання в установленому законодавством порядку недійсним акта на майбутнє, іншими словами, акт втрачає чинність з моменту прийняття відповідного рішення уповноваженим органом.
В законодавстві не передбачено автоматичного поновлення норми права при визнанні її нечинною у відповідності до вимог КАС України.
Позивачем не висвітлені обставини щодо наявності права та обов`язку у відповідача здійснювати перерахунок пенсії у період дії Постанови, якою встановлено для розрахунку посадового окладу виходячи з розміру з розміру 1762 гривні шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт.
Згідно зі ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.
Суд вважав необхідним залишити позов без руху та надати позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви та роз`ясняє, що недоліки повинні бути усунути шляхом надання до суду належним чином оформленого позову (позовів) відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України, його копій та копій документів відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, надання відповідних належних доказів по справі, у тому числі надання доказів сплати судового збору.
Ухвалою суду від 20.11.2023 року позовну заяву залишено без руху та наданий позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви.
Документ доставлено до електронного кабінету: 22.11.23 03:26
Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. У той же час заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи, що стосуються безпосередньо його, максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Згідно з ч.5,6,8 ст.169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
При таких обставинах в силу п.1 ч.4 ст.169 КАС України позов підлягає поверненню.
Керуючись ст.169 КАС України, суд,-
У Х В А Л И В:
Адміністративний позов ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса для листування: АДРЕСА_2 ) до Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_3 ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні ді - повернути позивачу.
Роз`яснити позивачу що повернення позовної заяви не позбавляє її права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом
Ухвала набирає законної сили у порядку ст.256 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст. ст. 293-295 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва