Справа № 280/3703/23
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2023-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2023 року Справа № 280/3703/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Максименко Л.Я.

за участю секретаря судового засідання П`яниди Б.В.

представника позивача Лисенка Є.А.

представника відповідача Золотарьова Є.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Запоріжжяобленерго (вул. Сталеварів, 14, м. Запоріжжя, 69035, )

до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (пр. Олександра Поля, 57, м. Дніпро, 49600, ),

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство Запоріжжяобленерго (далі позивач) звернулось із позовною заявою до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправними та скасувати прийняті Східним міжрегіональним управлінням ДІІС по роботі з великими платниками податків податкові повідомлення-рішення: №438/32-00 07-03-18 від 18.05.2023, №440/32-00-07-0318 від 18.05.2023, №441/32-00-07-03-18 від 18.05.2023.

В обґрунтування позову посилається на те, що за висновками планової перевірки, викладеними в акті «Про результати документальної планової виїзної перевірки ПАТ «Запоріжжяобленерго» №329/232-00-1 7-01-01 11/00130926 від 12 травня 2021 року, ПАТ «Запоріжжяобленерго» вже притягалось до відповідальності за порушення п.п. 168.1.2. п.п. 168.1.5. п. 168.1 ст. 168 ПК України. Такі дії податкового органу було визнано протиправними та скасовано податковим органом вищого рівня. Тобто, виносячи оскаржувані ППР №438/32-00-07-03-18, №440/32-00-07-0318 та №441/32 00-07-03-18 від 18.05.2023, Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків фактично вдруге притягнуло ПАТ «Запоріжжяобленерго» до відповідальності за одне й те саме порушення, що суперечить вимогам ст.61 Конституції України. Вказує, що жодною нормою Податкового кодексу України не передбачена можливість для податкового органу повторно приймати податкові повідомлення - рішення щодо того ж самого порушення, у разі скасування попередніх податкових повідомлень - рішень. Щодо суті порушення зазначає, що у діях платника податків відсутня вина, як елемент складу податкового правопорушення, тому ПАТ «Запоріжжяобленерго» не може бути притягнуто до фінансової відповідальності, відповідно до норм ст. 112 ПК України. Зазначає, що запроваджені НКРЕКП алгоритми розрахунків за поставлену електроенергію призвели до того, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» в період з лютого 2015 року по квітень 2019 року практично не отримувало на свої поточні рахунки кошти в обсязі, необхідному для сплати податків, єдиного соціального внеску, виплати заробітної плати, витрат на здійснення господарської діяльності. За період з 2017 року по березень 2019 року внаслідок регуляторних дій НКРЕКП сума заборгованості ПАТ «Запоріжжяобленерго» по виплаті заробітної плати перед найманими працівниками становила від 331 млн. грн, до 58,4 млн, грн. (з урахуванням нарахованих на зарплату податків), що підтверджується відповідними довідками. Всього протягом 2016-2019р.р., внаслідок застосування до ПАТ «Запоріжжяобленерго» з боку НКРЕКП додаткових щодобових утримань коштів з рахунків ПАТ «ЗОЕ» не отримано на свої поточні рахунки кошти на загальну суму 1 446.2 млн. грн. Вказані обставини призвели до відсутності обігових коштів на поточних рахунках ПАТ «Запоріжжяобленерго», виникнення значної податкової заборгованості, а також заборгованості із виплати заробітної плати працівникам. Тому, перерахування до бюджету податку на доходи з фізичних осіб під час виплати доходу (заробітної плати) здійснювалось по мірі надходження коштів на рахунки підприємства. На підставі викладеного, просить задовольнити позовні вимоги.

Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків позовну заяву не визнало. У письмовому відзиві від 06.07.2023 вх.№28537 посилається на те, що за розглядом матеріалів перевірки, заперечень від 27.05.2021 за № 001-32-1941, та з урахуванням додаткових матеріалів, наданих ПАТ «Запоріжжяобленерго» листами від 08.06.2021 №1421/008 та від 15.06.2021 №001-32/2190, пояснень до актів перевірок встановлена вина платника у вчиненні податкового правопорушення: платник мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких Податковим кодексом України передбачено відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання. Вказує, що перевіркою встановлено, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» не скористалося можливістю погасити заборгованість перед бюджетом зокрема, за рахунок кредитних коштів; також, маючи поточну дебіторську заборгованість за спожиту електроенергію, позивачем укладено мирові угоди про розстрочення стягнення заборгованості основного боргу. Доводи ПАТ «Запоріжжяобленерго» щодо напрямів використання коштів та їх відсутності на рахунках на дати граничного строку сплати податку Товариством не підтверджено у зв`язку з ненаданням на запити перевіряючих від 24.03.2021 №10 та від 26.03.2021 №15, в ході перевірки, аналітичних та зведених бухгалтерських регістрів щодо руху коштів по банківським рахункам. Факт ненадання позивачем документів щодо напрямів використання коштів та їх відсутності на рахунках зафіксовано в акті від 26.03.2021 № 10/32-00-07-01-01/00130923 про ненадання у визначений у запитах строк документів ПАТ «Запоріжжяобленерго». Таким чином, ні в ході проведення перевірки, ні до Заперечень посадовими/уповноваженими особами ПАТ «Запоріжжяобленерго» додаткових документальних підтверджень та пояснень, які б спростували відсутність обставин, що виключають вину у вчиненні правопорушення, пом`якшують або звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення не надано. Просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Ухвалою суду від 07.06.2023 вищевказану позовну заяву залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою суду від 19.06.2023 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі №280/3703/23 та призначено підготовче судове засідання на 17.07.2023.

Ухвалою суду від 05.07.2023 забезпечено участь представника позивача у підготовчому засіданні по даній справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення "EasyCon".

Ухвалою суду від 17.07.2023 за клопотанням позивача відкладено підготовче засідання на 17.08.2023.

Ухвалою суду від 28.07.2023 забезпечено участь представника відповідача у підготовчому засіданні по даній справі в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 15.08.2023 забезпечено участь представника позивача у підготовчих та судових засіданнях по даній справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення "EasyCon".

Протокольною ухвалою суду від 17.08.2023 оголошена перерва у підготовчому засіданні до 06.09.2023.

Ухвалою суду від 28.08.2023 забезпечено участь представника позивача у підготовчому засіданні по даній справі в режимі відеоконференції.

Протокольною ухвалою суду від 06.09.2023 оголошена перерва у підготовчому засіданні до 18.09.2023.

Ухвалою суду від 15.09.2023 забезпечено участь представника відповідача у підготовчому засіданні по даній справі в режимі відеоконференції.

Протокольною ухвалою суду від 18.09.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 12.10.2023.

Ухвалою суду від 06.10.2023 забезпечено участь представника відповідача у судовому засіданні по даній справі в режимі відеоконференції.

Протокольною ухвалою суду від 12.10.2023 оголошено перерву у розгляді справи до 16.10.2023.

Ухвалою суду від 13.10.2023 забезпечено участь представника відповідача у судовому засіданні по даній справі в режимі відеоконференції.

Протокольною ухвалою суду від 16.10.2023 оголошено перерву у розгляді справи до 19.10.2023.

Ухвалою суду від 17.10.2023 забезпечено участь представника відповідача у судовому засіданні по даній справі в режимі відеоконференції.

У судовому засіданні 19.10.2023 представники сторін підтримали свої вимоги та заперечення.

19.10.2023 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши думку сторін, суд встановив наступне.

Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків проведена документальна планова виїзна перевірка ПАТ «Запоріжжяобленерго» з питань дотримання вимог податкового законодавства за період з 01.10.2017 по 30.09.2020, валютного законодавства за період з 01.10.2017 по 30.09.2020, з питань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.10.2017 по 30.09.2020, іншого законодавства за період з 01.10.2017 по 30.09.2020, про що складено акт від 12.05.2021 №329/32-00-17-01-01-11/00130926.

Перевіркою встановлено порушення позивачем, зокрема,

- пп.168.1.2, пп.168.1.5 п.168.1 ст.168 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. №2755-VI (зі змінами та доповненнями), а саме: несвоєчасно перераховано до бюджету податок на доходи з фізичних осіб під час виплати доходу (заробітної плати) у сумі 60 379 078,87 грн.; несвоєчасно перераховано до бюджету податок на доходи з фізичних осіб за куповану електроенергію у фізичних осіб у сумі 677 544,93 грн.

-пп.168.1.2, пп.168.1.5 п.168.1 ст.168 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. №2755-VI (із змінами та доповненнями), а саме: несвоєчасно перераховано до бюджету військового збору під час виплати доходу (заробітної плати) у сумі 4 165 635,80 грн.; несвоєчасно перераховано до бюджету військового збору за куповану електроенергію у фізичних осіб у сумі 56 489,27 грн.

За результатами перевірки з урахуванням розгляду заперечень, окрім іншого, прийняті податкові повідомлення-рішення від 15.06.2021 року:

- №000/152/32-00-07-01-01-32 яким застосовано штрафні санкції з податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються податковими агентами із доходів платника податку у вигляді заробітної плати у сумі 54 056 975,99 грн. та нараховано пеню у сумі 8232331,92 грн.;

- №000/154/32-00-07-01-01-32 , яким застосовано штрафні санкції за військовим збором у сумі 4 541 185,10 грн. та нараховано пеню у сумі 704 922,46 грн.;

- №000/155/32-00-07-01-01-32 , яким застосовано штрафні санкції з податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються податковими агентами із доходів платника податку інших ніж заробітна плата у сумі 338 772,5 і грн. та нараховано пеню у сумі 32955,00 грн.

Вказані податкові повідомлення-рішення від 15.06.2021 були оскаржені в адміністративному порядку до ДПС України та Рішенням про результати скарги від 28.04.2023 №10425/6/99-00-06-01-02-06 були скасовані.

18.05.2023 Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків на підставі акту від 12.05.2021 №329/32-00-17-01-01-11/00130926 та Рішення ДПС України «Про результати розгляду скарги ПАТ «Запоріжжяобленерго» від 28.04.2023 № 10425/6/99-00-06-01-02-06 прийняті податкові повідомлення-рішення:

-№438/32-00-07-03-18, яким збільшено суму грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються податковими агентами із доходів платника податку у вигляді заробітної плати, пені з податку на доходи фізичних осіб на 44440567,95 грн., в т.ч. 35752671,83 грн. штрафних санкцій та 8687896,11 грн. пені;

- №440/32-00-07-03-18, яким збільшено суму грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються податковими агентами із доходів платника податку у вигляді заробітної плати, пені з податку на доходи фізичних осіб на 302517,30грн., в т.ч. 169 386,23 грн. за штрафними (фінансовими) санкціями та 133131,07 грн. пені;

- №441/32-00-07-03-18, яким збільшено суму грошового зобов`язання з військового збору, пені з військового збору на суму 3731625,44 грн., в т.ч. 2998279,73 грн. за штрафними (фінансовими) санкціями та 733345,71 грн. пені.

Не погоджуючись із податковими повідомленнями-рішеннями від 18.05.2023 №438/32-00-07-03-18, №440/32-00-07-03-18 та №441/32-00-07-03-18, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, дослідивши надані позивачем та відповідачем докази, суд приходить до наступних висновків.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до пп. 168.1.1 п. 168.1 ст. 168 ПК України податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в статті 167 цього Кодексу;

Згідно з пп. 168.1.2 п. 168.1 ст. 168 ПК України податок на доходи фізичних осіб сплачується перераховується до бюджету під час виплати оподатковуваного доходу єдиним платіжним документом;

Підпунктом 168.1.5 п. 168.1 ст. 168 ПК України передбачено, що якщо оподатковуваний дохід нараховується податковим агентом, але не виплачується (не надається) платнику податку, то податок, який підлягає утриманню з такого нарахованого доходу, підлягає перерахуванню до бюджету податковим агентом у строки, встановлені цим Кодексом для місячного податкового періоду.

Згідно з п. 171.1 ст. 171 ПК України, відповідальною за нарахування, утримання та сплату (перерахування) до бюджету податку з доходів у вигляді заробітної плати, є роботодавець, який виплачує такі доходи на користь платника податку.

Відповідно до пп. «е» п. 176.1 ст. 176 ПК України платники податку зобов`язані своєчасно сплачувати узгоджену суму податкових зобов`язань.

Згідно з п. 16-1 підрозд. 10 розд. XX Перехідних положень ПК України тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір у розмірі 1,5 відсотків об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту.

Відповідно до пп. 161.1.1 пп. 161 ст. 161 ПК України платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 ПК України, а саме фізична особа - резидент (нерезидент), яка отримує доходи з джерела їх походження в Україні; податковий агент.

Підпунктом 161.1.5 ст. 161 ПК України передбачено, що відповідальними за утримання (нарахування) та сплату (перерахування) збору до бюджету є особи, визначені ст. 171 ПК України.

Перевіркою питань щодо повноти сплати (перерахування) до бюджету податку на доходи фізичних осіб на виплачений дохід (заробітну плату), на підставі наданих до перевірки документів, а саме: відомостей з нарахування та виплати заробітної плати, банківських виписок, оборотно- сальдових відомостей, головної книги, встановлено: по рахунку 64105000 «Розрахунки з ПДФО» станом на 01.10.2017 обліковується кредиторська заборгованість у розмірі 20 059 285,12 грн. У період з01.10.2017 по 30.09.2020 податок з доходів фізичних осіб на виплачений дохід (заробітну плату) нараховано у розмірі 350 916 850,01 грн. перераховано 366 511 339.87 гривень. Станом на 30.09.2020 по рахунку 64105 «Розрахунки з ПДФО» обліковується поточна кредиторська заборгованість у розмірі 4 464 795,26 гривень. При цьому, встановлено, що скаржником за період з 01.10.2017 по 30.09.2020 несвоєчасно перераховано податок на доходи з фізичних осіб на виплачений дохід (заробітної плати) у сумі 122 951 402,21 грн; по рахунку 64105500 «Розрахунки з ПДФО за куповану електроенергію у фізичних осіб» станом на 01.10.2017 кредиторська/дебіторська заборгованість складає 0 гривень. У періоді з 01.10.2017 по 30.09.2020 податок на доходи з фізичних осіб за куповану електроенергію нараховано у розмірі 677 544,93 грн. перераховано 677 544.93 гривень. Станом на 30.09.2020 по рахунку 64105500 «Розрахунки з ПДФО за куповану електроенергію у фізичних осіб» кредиторська/дебіторська заборгованість складає 0 гривень. При цьому, за період з 01.10.2017 по 30.09.2020 несвоєчасно перераховано податок на доходи з фізичних осіб за куповану електроенергію у фізичних осіб у сумі 677 544,93 гривень.

Крім того, перевіркою з питань щодо повноти та своєчасності перерахування до бюджету військового збору, за період з 01.10.2017 по 30.09.2020, встановлено порушення вимог пп. 168.1.2, пп. 168.1.5 п. 168.1 ст. 168 ПК України, а саме: несвоєчасно перераховано до бюджету військового збору під час виплати доходу (заробітної плати) у сумі 10 270 574,27 грн; несвоєчасно перераховано до бюджету військового збору за куповану електроенергію у фізичних осіб у сумі 56 489,27 гривень.

Спеціальною статтею ПК України, яка встановлює відповідальність податкового агента за порушення правил нарахування, утримання та сплати (перерахування) податків у джерела виплати є ст.125-1 ПК України.

Так, відповідно до п. 125-1.1 ст. 125-1 ПК України не нарахування та/або неутримання та/або несплата (неперерахування) та/або нарахування, сплата (перерахування) не в повному обсязі податків платником податків, у т.ч. податковим агентом, до або під час виплати доходу на користь нерезидента або іншого платника податків, а також нерезидентом, на якого покладено обов`язок сплачувати податок у порядку, встановленому розд. III Кодексу, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 10 відсотків суми податку, що підлягає нарахуванню та або сплаті до бюджету.

Ті самі дії, вчинені умисно, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків суми податку, що підлягає нарахуванню та/або сплаті до бюджету (п. 125-1.2 ст. 125-1 ПК України).

Діяння, передбачені пунктом 125-1.2 цієї статті, вчинені повторно протягом 1095 календарних днів, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 50 відсотків суми податку, що підлягає нарахуванню та/або сплаті до бюджету (п. 125-1.3 ст. 125-1 ПКУ). Діяння, передбачені пунктом 125-1.2 цієї статті, вчинені протягом 1095 днів втретє та більше, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 75 відсотків суми податку, що підлягає нарахуванню та/або сплаті до бюджету (п. 125-1.4 ст. 125-1 ПКУ).

Відповідальність за погашення суми податкового зобов`язання або податкового боргу, що виникає внаслідок вчинення таких дій та обов`язок щодо погашення такого податкового боргу, у т. ч. пені, покладається на податкового агента.

Згідно з п. 109.3 ст. 109 ПКУ у випадках, визначених пунктами 125-1.2 125-1.4 ст. 125-1 Кодексу, необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення є встановлення контролюючими органами вини особи.

Отже, якщо під час документальної перевірки встановлено порушення податковим агентом визначених п. 168.1 ст. 168 ПКУ строків перерахування податку до бюджету, то він притягується до фінансової відповідальності, визначеної ст. 125-1 ПКУ.

Стаття 112 ПК України визначає загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Зокрема, встановлено, що особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом (пункт 112.1). Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності (пункт 112.2).

Також, цієї нормою у пункті 112.8 визначено обставини, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а у статті 112-1 ПК України - обставини, що пом`якшують відповідальність особи.

Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Як передбачено у пункті 112.7 статті 112 ПК України у разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.

Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.

У постанові від 08 грудня 2022 року по справі №520/9294/21 Верховним Судом сформовано правовий підхід щодо застосування положень ПК України, якими визначено вину як об`єктивну сторону податкових правопорушень, зауваживши на тому, що для встановлення наявності вини платника контролюючому органу необхідно довести не наявність відповідного ставлення платника податків до своїх протиправних дій/бездіяльності (усвідомлення своїх дій, розуміння наслідків тощо), а саме - що платник податків вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Виходячи з сформованого Верховним Судом у постанові від 08 грудня 2022 року по справі №520/9294/21 розуміння вини платника у положеннях ПК України та її доведеності, судам слід з`ясувати та перевірити доказами в матеріалах справи чи діяв позивач нерозумно, недобросовісно та без належної обачності у межах спірних обставин цієї справи, враховуючи при цьому судові рішення по справі №520/10317/2020 у розрізі дій позивача щодо сплати грошових зобов`язань у межах охопленого перевіркою періоду.

Зокрема, слід враховувати, що умовами, які визначають вину особи у розумінні статті 112 ПК України, є: - встановлення можливості дотримання особою правил та норм, за порушення яких ПК України передбачена відповідальність, проте не вжиття цією особою достатніх заходів щодо їх дотримання; - доведення контролюючим органом того, що вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Тобто саме можливість особи дотримуватися правил та норм, за порушення яких ПК України передбачена відповідальність, однак не вжиття нею достатніх заходів щодо їх дотримання, через вчинення дій, які можуть бути кваліфіковані як нерозумні, недобросовісні та без належної обачності, за умови доведення цього контролюючим органом, є свідченням вини особи, у вчинені податкового правопорушення.

У постанові від 16 березня 2023 року по справі №600/747/22-а Верховний Суд, переглядаючи судові рішення у такій категорії спору, висловився про те, що при вирішенні такого спору судам першочергово необхідно було встановити, чи вжив позивач всі достатні, необхідні та залежні від нього заходи з метою дотримання правил та норм, визначених у положеннях чинного законодавства, чи діяв він добросовісно, затримуючи сплати узгоджених податкових зобов`язань (наявність/відсутність непереборних обставин щодо несвоєчасної сплати), чи вчиняв всі необхідні активні дії, зокрема, щодо повідомлення відповідача про неможливість сплати податкових зобов`язань через відсутність коштів на рахунках чи неможливістю їх використання та щодо відшукування необхідних коштів. З`ясування судами вищезазначених обставин має суттєве значення для повного та всебічного розгляду справи та прийняття обґрунтованого та законного рішення. В той час, як недослідження вказаних питань під час судового розгляду справи, призводить до формального підходу до вирішення справи та невмотивованих, необґрунтованих висновків щодо відсутності умислу та вини платників податків, без достатніх на те підстав.

В акті перевірки контролюючий орган зазначив, що «…ПАТ «Запоріжжяобленерго» листом від 30.04.2021 б/н надало пояснення наступного змісту: «ПАТ «Запоріжжяобленерго» не мало фінансової можливості для своєчасної виплати нарахованих податків та зборів через фінансове становище, що виникло через застосування НКРЕКП до ПАТ «Запоріжжяобленерго» нормативу відрахувань коштів з рахунків із спеціальним режимом використання за активну електроенергію із щодобовими додатковими утриманнями в обсягах, які значно перевищували суми коштів, що повинні надходити на поточний рахунок ПАТ «Запоріжжяобленерго», виходячи з розміру встановленого алгоритму. Зазначена регуляторна політика НКРЕКП призвела до майже повної відсутності надходження коштів на поточний рахунок…».

В оскаржуваних податкових повідомленнях-рішеннях від 18.05.2023 контролюючий орган вказав, що «…платником надані Заперечення листом від 27.05.2021 №001-32-1941, пояснення та додаткові документи листами від 08.06.2021 №1421/0080 та від 15.06.2021 №001-32/2190 стосовно відсутності вини у діях платника щодо несвоєчасного перерахування до бюджету податку на доходи з фізичних осіб, проте документальних підтверджень та пояснень, які б спростували вину платника у вчиненні правопорушення, пом`якшують або звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення не надано…».

Судом встановлено, що ПАТ Запоріжжяобленерго використовує у своїй діяльності поточні рахунки та рахунки із спеціальним режимом використання. Використовувати кошти для здійснення платежів, не пов`язаних із оплатою електричної енергії, зокрема, для сплати податків та зборів, ПАТ Запоріжжяобленерго може виключно з поточних рахунків, основним джерелом поповнення якого є надходження коштів за алгоритмом розподілу з рахунків із спеціальним режимом використання.

ПАТ Запоріжжяобленерго може здійснювати перерахування коштів з своїх рахунків виключно на підставі алгоритму, встановленого Національною комісією, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг України (НКРЕКП), і лише алгоритмом визначається частка, яка перераховується на поточні рахунки ПАТ Запоріжжяобленерго з рахунків із спеціальним режимом використання. За період часу з липня 2017 року по березень 2018 року Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), своїми постановами щомісяця встановлювались для ПАТ Запоріжжяобленерго нормативи відрахувань коштів на поточні рахунки в розмірі 9-13% з додатковим щодобовим утриманням коштів з рахунків ПАТ Запоріжжяобленерго в сумах від 1,5 до 34 млн. грн., тобто в сумах, які значно перевищують суми коштів, що надходять на поточні рахунки ПАТ Запоріжжяобленерго виходячи із розміру встановленого алгоритму.

ПАТ Запоріжжяобленерго з липня 2017 року по березень 2019 року не отримувало на свої поточні рахунки кошти в обсязі, необхідному для сплати податків, ЄСВ, виплати заробітної плати, витрат на здійснення господарської діяльності. ПАТ Запоріжжяобленерго не могло розпоряджатись коштами у тому числі для сплати обов`язкових податкових платежів, утворився податковий борг у тому числі і за попередній період.

У листі ДФС України від 13.03.2019 року №5402/5/99-99-17-03-16 на адресу Фонду державного майна України зазначено, що одними з найбільших боржників перед бюджетом є ПАТ Запоріжжяобленерго та АК Харківобленерго, загальна заборгованість яких станом на 01.02.2019 року становить 917,5 млн гривень, запровадженні НКРЕП протягом 2017-2018 алгоритми призвели до несплати підприємствами повною мірою своїх зобов`язань перед бюджетом та накопичення податкового боргу.

ДФС України погоджується, що виникнення боргу у ПАТ Запоріжжяобленерго сталось не з вини товариства а через запровадженні НКРЕП протягом 2017-2018 алгоритми розподілу коштів.

Тобто, ПАТ Запоріжжяобленерго робило активні дії, зокрема повідомляло ДПС України, Національну комісію, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг України, ДП Енергоринок, щодо не можливості сплати податкових зобов`язань через відсутність коштів на рахунках чи не можливістю їх використання. Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків не встановило наявність безпереборних обставин у ПАТ Запоріжжяобленерго щодо неможливості вчасно сплатити визначені податкові зобов`язання.

Наявний висновок експерта від 22.11.2021 року №645/646-21 за результатами проведення економічного дослідження по заяві ПАТ Запоріжжяобленерго, виконаним Запорізьким відділенням Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз, є висновком про фінансовий стан ПАТ Запоріжжяобленерго, підтверджує неможливість сплати платків, зборів та обов`язкових платежів у тому числі своєчасно або через певні обставини з затримкою.

Встановлено, що судовим експертом Запорізьким відділенням Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз на замовлення директора з питань правового забезпечення ПАТ Запоріжжяобленерго проведено економічне дослідження, складено висновок експерта від 22.11.2021 року №645/646-21. Вказано, що обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Експертним висновком встановлено, що враховуючи результати аналізу основних показників, що визначають фінансово-господарський стан ПАТ Запоріжжяобленерго та наявність протягом 2015-2020 років ознак критичної неплатоспроможності, встановлене за результатами дослідження, з великою долею вірогідності призвело до неможливості виконання в повному обсязі інвестиційної програми, ремонтних робіт, на формування (накопичення) у товариства заборгованості із заробітної плати, заборгованості по податкам та зборам, заборгованості з ПДВ та інших обов`язкових платежів у 2018-2020 роках і на об`єктивне відволікання коштів для її погашення у зазначені періоди.

Отже, ПАТ Запоріжжяобленерго було допущено порушення термінів сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору під час виплати доходу (заробітної плати), однак не з своєї власної вини, оскільки ПАТ Запоріжжяобленерго не могло виконати такий обов`язок з об`єктивних та не залежних від позивача обставин. Східне міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків не врахувало відсутність вини у позивача, наявність низки непереборних та давно виниклих обставин, а тому, протиправно винесло податкові повідомлення-рішення.

Щодо тверджень позивача про подвійне притягнення до відповідальності суд зазначає таке.

Форму та порядок надіслання (вручення) контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків визначає Порядок надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 №1204 та зареєстрований в Мінюсті України 22.01.2016 за №124/28254 (далі Порядок №1204)

Згідно з пунктом 8 Розділу ІІ Порядку №1204, якщо податкове повідомлення-рішення скасовується в інших випадках, передбачених статтею 55 Кодексу, у разі встановлення невідповідності таких рішень актам законодавства або відповідно до статті 56 Кодексу під час проведення процедури його адміністративного оскарження не внаслідок зміни зазначеної в ньому загальної суми грошових зобов`язань, суми зменшення (збільшення) податкових зобов`язань та/або інших зобов`язань, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку з використанням платником податку права на податкову знижку, штрафної (фінансової) санкції (штрафу) та пені, у тому числі за порушення норм іншого законодавства, платнику податків надсилається (вручається) нове податкове повідомлення-рішення, яке містить виправлені показники з урахуванням рішення контролюючого органу. У разі необхідності до такого податкового повідомлення-рішення додається новий розрахунок грошового зобов`язання, зменшення (збільшення) суми податкових зобов`язань та/або інших зобов`язань, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку з використанням платником податку права на податкову знижку, штрафної (фінансової) санкції (штрафу) та пені, у тому числі за порушення норм іншого законодавства.

Податкові повідомлення-рішення згідно з пунктами 6-8 цього розділу складаються контролюючим органом, який склав попереднє податкове повідомлення-рішення, протягом 3 робочих днів з дня, що настає за днем отримання таким контролюючим органом рішення за результатами адміністративного, судового оскарження або іншого рішення про скасування раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення. При цьому у разі отримання вищезазначених рішень структурним підрозділом, до функцій якого входить реєстрація вхідної та вихідної кореспонденції контролюючого органу, або відповідальною особою, визначеною керівником (виконувачем його обов`язків, його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу для виконання таких функцій, забезпечується надання такого рішення структурному підрозділу, яким складалось попереднє податкове повідомлення-рішення, протягом 1 робочого дня, що настає за днем його отримання (пункт 9 Порядку №1204).

Судом з додаткових пояснень відповідача від 01.09.2023 вих. №2810/5/32-00-05-03-01 встановлено, що рішення ДПС України від 28.04.2023 вих.№10425/6/99-00-06-01-02-06 надійшло до Східного МУ 03.05.2023 та зареєстровано за вхідним №1018/8.

Оскаржувані податкові повідомлення-рішення датовані 18.05.2023, тобто, винесені контролюючим органом з недотриманням строків, передбачених п.9 Порядку №1204.

Однак, вказане порушення автоматично не призводить до незаконності самих податкових повідомлень-рішень, бо це є діями посадових осіб щодо процесу їх складання та прийняття, і не впливають на їх зміст.

Більш того, вказане не свідчить про порушення контролюючим органом вимог ст.61 Конституції України, відповідно до якої ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Як вже зазначалося, податкові повідомлення-рішення від 15.06.2021 №000/152/32-00-07-01-01-32, №000/154/32-00-07-01-01-32 та №000/155/32-00-07-01-01-32 були скасовані за результатами адміністративного оскарження.

Тому подвійного притягнення до відповідальності за одні і ті самі податкові правопорушення не відбулося.

Посилання позивача в додаткових поясненнях по справі від 05.09.2023 на незаконність проведення самої планової перевірки платника податків суд не досліджує, оскільки в самій позовній заяві, де позивачем викладені підстави адміністративного позову про це нічого не вказано. Будь-яких заяв про зміну підстав позову ПАТ «Запоріжжяобленерго» подано не було.

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відтак, вказані доводи позивача залишаються судом поза увагою.

Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Частиною першою статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частинами 1 та 4 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню повністю.

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (ч. 1 ст. 143 КАС України).

Відповідно до приписів частини першої статті 139 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відтак, на користь позивача слід стягнути 26840,00 грн. судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Керуючись статтями 2, 77, 139, 241, 243-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства Запоріжжяобленерго (вул. Сталеварів, 14, м. Запоріжжя, 69035, ) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (пр. Олександра Поля, 57, м. Дніпро, 49600, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, - задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків №438/32-00-07-03-18 від 18.05.2023, №440/32-00-07-03-18 від 18.05.2023, №441/32-00-07-03-18 від 18.05.2023.

Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства Запоріжжяобленерго за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків судовий збір у розмірі 26840 (двадцять шість тисяч вісімсот сорок) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Судове рішення в повному обсязі складено та підписано 27.12.2023

Суддя Л.Я. Максименко