Справа № 520/33303/23
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2023-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 грудня 2023 року справа № 520/33303/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Григоров Д.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї документи ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні по час фактичної виплати заборгованості але не більше шести місяців, що складає 131 049 грн. (сто тридцять одна тисяча сорок дев`ять грн.) 18 коп.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05.12.2023р. було відкрито спрощене провадження по справі, поновлено позивачу строк звернення до суду.

22.12.2023р. до суду надійшло клопотання (заява) представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

В обґрунтування відповідач зазначив, що позивачем пропущено строк звернення до суду, оскільки на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.04.2021р. по справі №520/3148/21 позивачу 29.06.2021р. виплачено доплату за несення служби нічний час за період 07.11.2015р.-06.11.2020р. в розмірі 2901,66 грн. та суму індексації грошового забезпечення поліцейського за період проходження служби 07.11.2015р.-31.10.2017р. в розмірі 3375,17 грн. (всього 6276,83 грн.), тобто з цього моменту починається перебіг строку звернення до суду.

Дослідивши вказану заяву, суд зазначає наступне.

Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк. За частиною першою статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Визначення законодавцем строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Велика Палата Верховного Суду зауважує, що частинами другою та третьою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У своїх постановах Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

За статтею 47 КЗпП України, роботодавець зобов`язаний виплатити працівникові при звільненні всі суми, що належать йому від підприємства, установи, організації, у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, а саме в день звільнення або не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Непроведення з вини власника або уповноваженого ним органу розрахунку з працівником у зазначені строки є підставою для відповідальності, передбаченої статтею 117 КЗпП України, тобто виплати працівникові його середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у постанові від 11 лютого 2021 року у справі №240/532/20 сформулював правовий висновок, згідно із яким строк звернення до суду за вирішенням публічно-правового спору щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, як і у цьому випадку, охоплюється спеціальною нормою частини п`ятої статті 122 КАС України, а саме строк звернення до суду обмежується місячним строком.

За матеріалами позовної заяви позивач не погоджується з невиплатою середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні по час фактичної виплати заборгованості - 29.06.2021р., проте звернувся з позовом до суду 20.11.2023р.

За наведених обставин, суд доходить висновку, що початком відліку процесуального строку на звернення до суду з позовом у цій справі є саме дата 29 червня 2021 року, тобто день зарахування на картковий рахунок позивача доплати за несення служби нічний час за період 07.11.2015р.-06.11.2020р. та суми індексації грошового забезпечення поліцейського за період проходження служби 07.11.2015р.-31.10.2017р.

Така правова позиція висловлена в Постанові Верховного Суду від 23.11.2023р. у справі № 420/10397/23.

Згідно частини 4 статті 123 КАС України, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відтак, з`ясувавши після відкриття провадження у справі те, що позивачем пропущено строк звернення до суду, належить застосувати положення ч. 4 ст. 123 КАС України та надати позивачу можливість повідомити про причини пропуску строку звернення до суду, оцінивши їх на предмет поважності.

З урахуванням викладеного суд вважає передчасними висновки про поновлення позивачу строку звернення до суду, викладені в ухвалі суду від 05.12.2023р., а клопотання про залишення позовної заяви без розгляду таким, що задоволенню не підлягає. Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху.

На підставі викладеного та керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 241, 243, 256 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника ГУ Національної поліції в Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити недоліки позовної заяви, а саме - надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку, з наданням належних доказів цього.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти днів з моменту отримання даної ухвали.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Григоров