Справа № 280/9478/23
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2023-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

29 грудня 2023 року Справа № 280/9478/23
м. Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Конишевої О.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження клопотання представника позивача про виклик свідків та розгляд справи з викликом сторін в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області (вул.Першотравнева, буд.50, с.Степне, Запорізький район, Запорізька область,70432)

про скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Запорізького окружного адміністративного суду знаходиться вищезазначена позовна заява.

Представником позивача 27.12.2023 засобами системи «Електронний суд» подано клопотання про виклик та допит у рамках розгляду справи свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Також, у вказаному клопотанні представник просить розгляд справи провести з викликом сторін.

Суд, розглянувши клопотання представника позивача, дослідивши матеріали адміністративної справи, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 92 КАС України заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

Згідно ч. 2 ст. 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Приписами ч. 3 ст. 262 КАС України визначено, що підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

З аналізу вищевикладеного слідує, що якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження та судове засідання не проводиться то процесуальні дії, строк вчинення яких обмежений першим судовим засіданням, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події. Останній день строку триває до двадцять четвертої години, але якщо в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

З матеріалів справи вбачається, що спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) по даній справі відкрито 14.11.2023 року, однак клопотання про виклик свідків подано до суду 26.12.2023 (дата формування в системі «Електронний суд»).

Таким чином, всупереч приписам КАС України представником позивача подано клопотання про виклик свідків після спливу тридцятиденного строку з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду. Суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

При таких обставинах, суд дійшов висновку, що клопотання про виклик свідків підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Щодо розгляду справи з повідомленням сторін суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. У випадку, передбаченому частиною першою статті 259 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 5, 6 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Як зазначено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2019 у справі № 9901/279/19, згідно із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справіv. Germany (Аксен проти Німеччини), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі Varela Assalino v. Portugal (Варела Ассаліно проти Португалії), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Також, Велика Палата Верховного Суду в ухвалах суду від 05.04.2022 по справі № 520/13981/21 (№11-33апп22) та від 03.12.2020 по справі № 440/2722/20 (Пз/9901/14/20) зазначила, що бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

В той же час, суд дійшов висновку про повернення без розгляду клопотання представника позивача про виклик свідків.

При цьому, судом були створені для учасників справи належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання копій процесуальних документів. Учасникам справи надано можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, у тому числі, але не виключно, надати суду відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення з приводу заявлених позовних вимог, а також надати докази, які заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

З урахуванням вищевикладеного, вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для розгляду справи з викликом сторін, а тому клопотання представника позивача в цій частині задоволенню не підлягає.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 92, 241, 248, 256, 257, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про виклик свідків - повернути без розгляду.

У задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту постановлення.

Суддя О.В.Конишева