Справа № 240/13203/22
Суддя: Стеценко С.Г.
Дата ухвалення: 2023-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 грудня 2023 року

м. Київ

справа № 240/13203/22

адміністративне провадження № К/990/43107/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Стеценка С.Г.,

суддів: Бучик А.Ю., Тацій Л.В.,

перевіривши касаційну скаргу Міністерства оборони України на ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 22 листопада 2023 року у справі № 240/13203/22 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, третя особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання неправомірною відмову, скасування пункту протоколу, зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Міністерство оборони України, в якому просив:

- визнати неправомірною відмову комісії Міністерства оборони України з розгляду питань пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум викладену у п. 10 Протоколу № 62 від 12 травня 2022 року у призначені та виплаті йому одноразової грошової допомоги внаслідок зміни групи інвалідності із третьої на другу;

- скасувати п. 10 Протоколу № 62 від 12 травня 2022 року комісії Міністерства оборони України з розгляду питань пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум про відмову йому у виплаті одноразової грошової допомоги внаслідок зміни групи інвалідності із третьої на другу;

- зобов`язати Міністерство оборони України в особі комісії Міністерства оборони України з розгляду питань пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум повторно розглянути заяву від 13 квітня 2022 року про виплату одноразової допомоги у зв`язку із встановленням другої групи інвалідності з урахуванням висновків Конституційного суду від 06 квітня 2022 року у справі №1-р(ІІ)/2022, та призначити одноразову грошову допомогу у відповідності до ст.16 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 20 червня 2023 року позов задоволено частково.

Не погодившись із судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу.

Водночас апелянтом було подано клопотання про поновлення строку звернення до суду з апеляційною скаргою.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 01 листопада 2023 року визнано неповажними причини пропуску строку звернення до суду зазначені в клопотанні, залишено апеляційну скаргу без руху та запропоновано апелянту в строк десяти днів з дня отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху вказати інші підстави для поновлення строку.

На виконання вказаної ухвали до Сьомого апеляційного адміністративного суду надійшла заява відповідача про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, в якій Міністерство оборони України посилається на те, що про наявність спірного рішення останньому стало відомо з листа ІНФОРМАЦІЯ_1 від 31 серпня 2023 року № 1043/3349 про направлення документів позивача для призначення одноразової грошової допомоги. При цьому, зазначає, що Міністерство оборони України в паперовій формі спірне рішення не отримувало.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 22 листопада 2023 року в задоволенні клопотання Міністерства оборони України про поновлення строку звернення до суду з апеляційною скаргою відмовлено. Відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 20 червня 2023 року.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, 20 грудня 2023 року Міністерство оборони України через «Електронний суд» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 22 листопада 2023 року, в якій просить скасувати вказану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Колегія суддів перевірила наведені у касаційній скарзі доводи, додані до неї матеріали і дійшла висновку про те, що у відкритті касаційного провадження за даною касаційною скаргою слід відмовити з огляду на таке.

Так, суд апеляційної інстанції відмовляючи у відкритті апеляційного провадження у справі зазначив, що відповідачем не доведено наявності обставин, що перешкоджали йому звернутись до суду в межах строку, визначеного статтею 295 КАС України та становили об`єктивно непереборні перешкоди, які пов`язані з дійсними істотними труднощами у реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення, причини пропуску строку апеляційного оскарження зазначені у вказаному клопотанні не є поважними.

Крім того, суд апеляційної інстанції вказав на те, що наявність в матеріалах справи довідки про доставку рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 20 червня 2023 року в електронному вигляді до «Електронного кабінету» Міністерства оборони України 20 червня 2023 року, є достовірним доказом отримання відповідачем зазначеного судового рішення суду.

Колегія суддів вважає обґрунтованими такі висновки суду апеляційної інстанції з огляду на таке.

Статтею 295 КАС України визначено строк на апеляційне оскарження судового рішення, а пунктом першим частини п`ятої статті 296 цього Кодексу закріплено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

За правилами частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їхню реалізацію так, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без значних затримок та невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема й щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, розумно використовувати наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Зміст положень наведених норм процесуального права відбитий і в статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків разом з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених також і нормами процесуального закону, і не можуть та не повинні отримувати вигоду від їхнього порушення, уникати або через допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «добропорядного публічного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею самою.

Також відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, зумовлене, насамперед, специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків спрямоване на забезпечення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків передбачене законом також для того, щоб дисциплінувати учасників адміністративного судочинства та стимулювати своєчасне виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (див. наприклад рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Щодо посилання відповідача на неналежний спосіб отримання рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 20 червня 2023 року, Суд зазначає таке.

Згідно до частини п`ятої статті 251 КАС України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома статті 18 КАС України).

Частиною п`ятою статті 18 КАС України встановлено, що суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У свою чергу, підпунктом 15.17 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України визначено, що окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України.

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Згідно до пунктів 24 - 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21, підсистема «Електронний суд» (далі - Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Приписами пункту 37 цього Положення встановлено, що підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя.

Згідно до визначення, вказаного у підпункті 5.8 пункту 5 Положення № 1845/0/15-21, офіційна електронна адреса - це сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Згідно до пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України, днем вручення судового рішення є, в тому числі, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Отже, враховуючи, що відповідачу копію рішення суду першої інстанції було доставлено до електронного кабінету підсистеми «Електронний Суд», тобто у спосіб передбачений законом, посилання Міністерства оборони України про неналежний спосіб отримання оскаржуваного судового рішення Верховним Судом до уваги не приймається.

Колегія суддів зазначає, що постановляючи оскаржену ухвалу, суд апеляційної інстанції безпосередньо дослідив обставини, пов`язані з причинами пропуску позивачами строку на апеляційне оскарження судового рішення, та дійшов правильного висновку щодо необхідності відмови у відкритті апеляційного провадження.

Згідно до вимог пункту 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Частина друга статті 333 КАС України встановлює, що у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З огляду на наведене суд касаційної інстанції вважає, що подана позивачами касаційна скарга є необґрунтованою. Правильне застосовування судом апеляційної інстанції норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їхнього застосування чи тлумачення, що відповідно до частини другої статті 333 КАС України є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження у справі.

Керуючись ст. 333 КАС України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Міністерства оборони України на ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 22 листопада 2023 року у справі № 240/13203/22 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, третя особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання неправомірною відмову, скасування пункту протоколу, зобов`язання вчинити дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною і не оскаржується.

СуддіС.Г. Стеценко А.Ю. Бучик Л.В. Тацій