Справа № 364/1023/23
Суддя: Моргун Г. Л.
Дата ухвалення: 2023-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 364/1023/23
Провадження № 2-а/364/17/23
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

29.12.2023 , суддя Володарського районного суду Київської області Моргун Г.Л., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 ( РНОКПП не зазначено, паспорт серія НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , № тел.: НОМЕР_2 )

до

СРПП ВП № 4 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ( місцезнаходження: вул. Миру, 25А, смт Володарка, Київська область, 09300, засоби зв`язку не зазначені)

про скасування постанови серії БАД № 847381 від 16 грудня 2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності подана в порядку ст. 286 КАС України,

ВСТАНОВИЛА:

До Володарського районного суду Київської області 27.12.2023 надійшла вказана позовна заява.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 168 КАС України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви, яка по формі та змісту має відповідати вимогам, передбаченим статтями 160, 161 КАС України.

Так, згідно ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмету спору та їх обґрунтування.

Зокрема пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зміст позову складають два елемента - підстава та предмет позову. Підставою адміністративного позову є юридичні факти, на яких позивач обґрунтовує свої позовні вимоги до відповідача, тобто юридичні факти, з наявністю або відсутністю яких закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Зазначення підстави позову сприяє встановленню спірних правовідносин та можливості прийняття справи до провадження суду. Предметом позову є та конкретна матеріально-правова вимога до відповідача, яка випливає із спірного матеріального публічно-правового відношення та з приводу якої адміністративний суд має прийняти рішення.

При цьому необхідно врахувати, що способи захисту порушених прав фізичної та юридичної особи у сфері публічно-правових відносин визначаються статтею 5 КАС України.

Крім того, для того, щоб позовна заява по змісту відповідала вимогам п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, в ній обов`язково має бути зазначення обґрунтування (нормативно-правове та фактичне) заявлених позовних вимог.

Поряд із тим, суд зазначає, що особа повинна як найперше зазначити у позовній заяві суть її порушеного права, яке спричинив суб`єкт владних повноважень (відповідач), для чого і має навести відповідне обґрунтування свого позову із зазначенням доказів, які підтверджують наявне, на думку позивача, порушення.

Втім, суд вказує, що позовна заява не містить належного викладу обставин, за яких позивач вважає, що відбулось порушення з боку відповідача його прав та інтересів. Також позовна заява не містить жодного викладу нормативно-правового обґрунтування як і не вказано те, в чому саме полягає протиправність дій/бездіяльності/рішення відповідача і які законодавчі акти та норми порушено відповідачем у межах спірних правовідносин.

Саме лише посилання на факт отримання постанови відповідача не може слугувати підставою обґрунтованості заявлених вимог.

Тобто, позивачу слід навести обґрунтування своїх вимог з посиланням на виклад обставин та законодавчі акти які, на думку позивача, не були дотримані відповідачем та призвели до порушення законних прав та інтересів позивача.

В той час, як зі змісту позовної заяви не вбачається в чому саме полягає порушення прав позивача поліцейською СРПП ВП № 4 під час винесення постанови про накладення стосовно нього постанови про накладення адміністративного стягнення.

Окрім того, звертаючись до суду позивач зазначив відповідачем - СРПП ВП № 4 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області , однак зазначений орган не є , належним відповідачем у даному спорі, оскільки не є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто не є особою, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача.

Так, положеннями ст. 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок на органи Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені, в тому числі ч. 1 ст. 126 КУпАП.

Оскаржувана постанова винесена поліцейським СРП ПВП № 4 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області , яка діяла від імені Головного управління Національної поліції у Київській області .

Тобто Головне управління Національної поліції у Київській області в даному випадку є суб`єктом владних повноважень, від імені якого винесена постанова про накладення адміністративного стягнення.

Одночасно суд звертає увагу позивача, що частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, згідно з ч. 2 ст. 132 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом, зокрема Законом України «Про судовий збір», а не Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Закон України « Про судовий збір» вказує, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Стаття 4 Закону України « Про судовий збір» визначає, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, пункт 3.1.4 судовий збір становить - 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу , отже на даний час за загальними правилами, сума збору складає - 1073.60 грн.

Таким чином, позивач за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення має оплатити судовий збір за наступними реквізитами:

отримувач коштів ГУК уКиїв.обл/Володар.сел/22030101; код за ; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); рахунок отримувача UA0010792 ; код класифікації доходів бюджету 22030101 ; призначення платежу 101 __________ (реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта громадянина України; судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ позивача) Володарський районний суд Київської області.

Або ж обґрунтовано довести підстави свого звільнення від сплати судового збору про що зазначено в ч. 8 ст. 160 КАС України

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, яка кореспондується із положеннями ч. 2 ст. 79 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Порядок засвідчення копій документів визначений ДСТУ 4163-2020, відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади (за наявності), особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Отже, аналіз наведених норм вказує, що КАС України покладає на позивача обов`язок додати до позовної заяви всі докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Натомість, додані до позову копії документів, якими він обґрунтовує підстави звернення до суду мають нечитабельний вигляд, не завірені позивачем, а сама заява неналежної якості, що також позбавляє суд можливості вивчити її належним чином та оцінити її зміст.

Отже, в порядку усунення даного недоліку позовної заяви позивачу необхідно:

-привести у відповідність зміст позовної заяви до обставин зазначених у позові та обґрунтовано вказати в чому саме полягає порушення його прав;

-уточнити найменування відповідача та повністю зазначити його реквізити;

-надати ( долучити) квитанцію про сплату судового збору або надати докази звільнення від сплати такого;

-долучити до позовної заяви належні ( читабельні, завірені згідно норм ДСТУ 4163:2020) письмові докази.

Згідно з вимогами частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного позовну заяву слід залишити без руху та надати строк позивачу для усунення її недоліків.

Керуючись ст. ст. 169, 243, 248, 256, 293, 294 КАС України, суддя,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до СРПП ВП № 4 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області про скасування постанови серії БАД № 847381 від 16 грудня 2023 року про притягнення до адміністративної відповідальності подана в порядку ст. 286 КАС України, - залишити без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Позивачу усунути недоліки позовної заяви у строк, що не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Г. Л. Моргун