Справа № 504/2136/21
Суддя: Барвенко В. К.
Дата ухвалення: 2023-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 504/2136/21
Провадження № 2-а/504/44/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.10.2023смт.Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:

Головуючого судді -Барвенко В.К.,

секретаря Завади Ю.А., -

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду № 5, в порядку спрощеного провадження, адміністративну позовну ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 до Начальника відділу ДАБК виконавчого комітету Красносільської сільської ради Одеського району Одеської області Латія Руслана Володимировича, про скасування постанови від 15.04.2021 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. ст. 96 КУпАп, -

ВСТАНОВИВ:

30.06.2021 року (дата поштового відправлення) позивач звернувся із вказаним адміністративним позовом до суду.

Ухвалою судді Комінтернівського районного суду Одеської області від 28.07.2021 року відкрито спрощене провадження у справі.

Сторони повідомлені про дату час та місце проведення судового розгляду, відповідно до ст. 205 КАС України суд вважав можливим розгляд справи за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позовна заява обґрунтована і підлягає задоволенню з наступних підстав:

ОСОБА_1 стверджує, що 14.04.2021 року головним спеціалістом відділу ДАБК виконавчого органу Красносільської сільської ради Одеського району Одеської області складено протокол про адміністративне правопорушення, про фіксацію будівництва сараю за адресою: АДРЕСА_1 .

Як стверджує заявник вказаний протокол складався без належного повідомлення ОСОБА_1 та запрошення для проведення відповідних дій.

15.04.20221 року начальником відділу ДАБК виконавчого органу Красносільської сільської ради Одеського району Одеської області складено постанову про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч.4 ст. 96 КУпАп та накладено адміністративне стягнення у сумі 5950 грн.

При цьому, як стверджує заявник, його не повідомляли про дату та час розгляду адміністративної справи, розгляд справи відбувся з істотним порушенням процесу, що стало наслідком незаконного, як на думку заявника, притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 28.10.2021 року замінено первісного відповідача - Начальника відділу ДАБК виконавчого комітету Красносільської сільської ради Одеського району Одеської області ОСОБА_2 , на належного відповідача ДАБК виконавчого комітету Красносільської сільської ради Одеського району Одеської області.

Відповідач у своєму відзиві позовні вимоги не визнав та пояснив, що процедура як складення протоколу так і розгляду справи по суті була дотримана.

Так, під час складення протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 відмовився від спілкування з працівниками сільської ради та брати участь в оформленні документів.

Від отримання протоколу, припису ОСОБА_1 відмовився.

У протоколі про адміністративне правопорушення, який складено 14.04.2021 року, була вказана дата розгляду справи по суті 15.04.2021 року.

Оскільки позивач відмовився від отримання документів, то відповідач вважає, що належним чином повідомив позивача про дату розгляду справи про адміністративне правопорушення по суті.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку:

Судом встановлено, що за заявою ОСОБА_3 про факт будівництва сараю її сусідом ОСОБА_1 на частині належної їй земельної ділянці, працівниками ДАБК Красносільської сільської ради Одеського району Одеської області було здійснено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудування.

14.04.2021 року головним спеціалістом відділу ДАБК виконавчого органу Красносільської сільської ради Одеського району Одеської області складено протокол про адміністративне правопорушення, про фіксацію будівництва сараю за адресою: АДРЕСА_1 .

15.04.20221 року начальником відділу ДАБК виконавчого органу Красносільської сільської ради Одеського району Одеської області складено постанову про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч.4 ст. 96 КУпАп та накладено адміністративне стягнення у сумі 5950 грн.

Статтею 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (надалі - Порядок №553) визначена процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з пунктом 1 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Відповідно до п.5 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п.п.7, 9 Порядку №533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п.12 Порядку №533 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

- у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

- дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

- ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;

- за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю;

- надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Пунктами 16-20 Порядку №533 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися - в присутності суб`єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень тощо.

Відповідно до п.21 Порядку №533, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

При цьому, відповідно до вимог ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Зі спірної постанови вбачається, що позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП.

Відповідно до ст.285 КУпАП, постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

Відповідно до ст.268 КпАП України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Підпункт 3 п.20 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМ України від 06.04.1995 року №244 (надалі - Порядок №244), передбачає, що посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Відповідно до п.21 Порядку №244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис та протокол, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, щодо змісту протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від підписання протоколу, приймати участь у розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В той же час, посадова особа ДАБІ зобов`язана у разі встановлення під час перевірки порушень містобудівного законодавства скласти акт перевірки та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який надати для підпису суб`єкту містобудування, стосовно якого проведено перевірку, а в разі відмови від його підписання - направити протокол рекомендованим листом з повідомленням, повідомити суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, про час і місце розгляду справи, а при розгляді справи - з`ясувати чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем зазначені вимоги виконані не були, а розгляд справи був проведений без позивача - суб`єкта містобудування та/або її уповноваженого представника.

З постанови № 9 від 15.04.2021р. вбачається, що позивач про дату, час та місце розгляду справи не був повідомлений взагалі.

Зі змісту матеріалів справи, зокрема, акту перевірки, припису та протоколу про правопорушення в сфері містобудівної діяльності, вбачається, що нібито позивач відмовився від отримання своїх примірників цих документів, про що зроблено відповідний запис, у зв`язку з чим вони, як того вимагає п.21 Порядку №533, були направленні поштою, однак в матеріалах справи відсутні докази присутності ОСОБА_1 під час проведення перевірки.

Також, з наданих до матеріалів справи відповідачем доказів вбачається відсутність доказів отримання позивачем поштових відправлень (підписаного останнім повідомлення про вручення поштового відправлення).

Як вбачається зі всіх наданих до суду документів, які були підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності, жоден з них не підписаний позивачем.

Як зазначалося вище, позивач взагалі не був належним чином повідомлений про призначення перевірки порушень містобудівного законодавства та своєчасно повідомлений про розгляд справи.

Таким чином, суд встановив, що прийняття оскаржуваної постанови було здійснено із порушенням вимог Порядку №533, оскільки позивача було позбавлено права надати зауваження на протокол, пояснення по суті вказаних у ньому порушень, не ознайомлено позивача з протоколом, не роз`яснено права та обов`язки.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, що оскаржувану постанову у частині застосування до ОСОБА_1 адміністративного стягнення за ч. 4 ст. 96 КпАП України належить скасувати та провадження у справі про адміністративне правопорушення у цій частині закрити.

В п. 58 Рішення у справі "Серявін та інші проти України" (Заява N 4909/04) від 10 лютого 2010 року Європейський суд з прав людини повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 139, 241, 257-262, 293-295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 до відділу ДАБК виконавчого комітету Красносільської сільської ради Одеського району Одеської області, про скасування постанови від 15.04.2021 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. ст. 96 КУпАп, - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову від 15.04.2021 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. ст. 96 КУпАп.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Рішення може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя В.К. Барвенко