Справа № 813/1039/16
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2023-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№ 813/1039/16
У Х В А Л А

з питань відстрочення виконання судового рішення

28 грудня 2023 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі: головуючої судді Гулкевич І.З., за участю секретаря судового засідання Ненчук О.І., за участю : представника позивача Іванейко Я.Я., представників відповідачів Кріль О.М., Решетняк К.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Акціонерного товариства Львівський державний ювелірний завод про відстрочення виконання судового рішення від 26.07.2016 в адміністративній справі №813/1039/16 за позовом Головного управління ДПС у Львівській області до Акціонерного товариства Львівський ювелірний завод про стягнення коштів з рахунків, -

встановив:

Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 26.07.2016, яка набрала законної сили 12.08.2016, задоволено позовні вимоги Державної податкової інспекції у Франківському районі м. Львова Головного управління Державної фіскальної служби у Львівській області до Державного підприємства Львівський державний ювелірний завод про стягнення коштів з рахунків та, зокрема, стягнуто з рахунків Державного підприємства Львівський державний ювелірний завод відкритих у банках, обслуговуючих такого платника податків, до бюджету податковий борг у сумі 30385668 (тридцять мільйонів триста вісімсот п`ять тисяч шістсот шістдесят вісім) грн 82 коп.

12.12.2023 від представника Акціонерного товариства Львівський ювелірний завод на адресу суду надійшла заява про відстрочення виконання судового рішення.

Обґрунтовує подану заяву тим, що Акціонерне товариство Львівський ювелірний завод є правонаступником щодо всіх зобов`язань Державного підприємства Львівський державний ювелірний завод. Вказує, що Акціонерне товариство вживає всіх можливих заходів, спрямованих на погашення податкового боргу. З дня набрання законної сили ухвали про відстрочення виконання рішення суду у справі №813/1036/16 підприємством вживаються усі можливі заходи спрямовані на погашення податкового боргу. Станом на сьогодні підприємство здійснює відчуження готової продукції, що перебуває у податковій заставі, вартість якої перевищує суму податкового боргу, а отримані від реалізації такої продукції кошти спрямовує на погашення податкового боргу.

Відповідно до наказу Акціонерного товариства Львівський ювелірний завод №125 від 26.09.2023 відкрито окремий магазин, через який підприємство реалізовує готові ювелірні вироби, які перебувають у податковій заставі, а виручку спрямовує на погашення податкового боргу. Також, з жовтня 2023 року продано готової продукції та спрямовано на погашення податкового боргу 81242,39 грн з ПДВ. Оскільки сума податкового боргу в рази перевищує обсяг загальної річної реалізації продукції, то для здійснення повної реалізації готової продукції, яка перебуває у податковій заставі, необхідний час, який і забезпечило б відстрочення виконання судового рішення про стягнення коштів з рахунків. Станом на 01.12.2023 відповідач сплатив 583923,11 податкового боргу, в тому числі 206242,39 грн (35% від загальної сплати) у 2023 році.

Підприємство майже 80 років є сумлінним роботодавцем та платником податків, тільки за 2023 рік сплачено на користь бюджету близько 10 млн. податків та зборів, забезпечено роботою 90 робочих місць. Окрім цього, підприємством проведена робота з оптимізації чисельності працівників підприємства з метою економії коштів. Звертає увагу на те, що підприємство працює в умовах повного госпрозрахунку та не отримує асигнувань з бюджету. Також, зазначає про зростання цін на дорогоцінні метали та каміння, енергоносії, що є основою для виробництва ювелірних виробів. Відтак, підсумовує, що відстрочка судового рішення щонайменше на один рік надасть змогу продовжити безперебійну виробничу діяльність підприємств та уникнути банкрутства, зберегти робочі місця, вчасно та в повному обсязі сплачувати податки та збори, та інше.

19.12.2023 від представника Головного управління ДПС у Львівській області на адресу суду надійшов відзив щодо відстрочення виконання рішення суду. Представник вказує, що відповідач декілька разів скористався своїм правом щодо відстрочення виконання рішення суду. Вказує, що АТ Львівський ювелірний завод є платоспроможним підприємством, яке умисно ухиляється від виконання рішення суду, що в свою чергу збільшує нарахування пені (процентів) на відстрочений податковий борг.

27.12.2023 представником відповідача подано письмові пояснення, в яких вказує, що Акціонерне товариство Львівський ювелірний завод не має жодних джерел фінансування. Єдине джерело доходів-це продаж ювелірних виробів у роздрібному магазині при заводі підприємства. В 4 кварталі 2023 року підприємство не змогло виплатити аванс співробітникам в повній мірі і в жовтні виплатило 57% від потрібної суми, а в грудні тільки 50%. Окрім цього, нерухоме майно Акціонерного товариства Львівський ювелірний завод перебуває у податковій заставі, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

У судовому засіданні, що відбулось 28.12.2023, представники Акціонерного товариства Львівський ювелірний завод заяву про відстрочення виконання рішення суду підтримали та просили таку задовольнити.

Представник Головного управління ДПС у Львівській області щодо задоволення заяви заперечила.

В судовому засіданні 28.12.2023, суд заслухав думку сторін, ухвалив завершити розгляд заяви в порядку письмового провадження.

При прийнятті ухвали суд виходив з наступного.

Відповідно до статті 14 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Відповідно до частини першої статті 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувана чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Згідно із частинами третьою п`ятою статті 378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

З аналізу викладених норм вбачається, що нормами КАС України не встановлено вичерпного переліку обставин, за наявності яких суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може за заявою сторони відстрочити або розстрочити виконання судового рішення.

Суд зазначає, що обов`язковою умовою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим.

Аналогічна позиція наведена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 червня 2021 року по справі № 9901/598/19.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 11 жовтня 2019 року по справі №810/4643/18 зазначив, що нормами Кодексу адміністративного судочинства України не встановлено вичерпний перелік обставин, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити виконання рішення в адміністративній справі. Це питання суд вирішує із врахуванням конкретних обставин адміністративної справи, зокрема, суб`єктного складу сторін у справі, зобов`язаної сторони (боржника) за рішенням суду, складного майнового стану чи складної життєвої ситуації зобов`язаної сторони (боржника), впливу виконання рішення спроможність зобов`язаної сторони (боржника) виконати інший публічний обов`язок чи зобов`язання перед особами, які потребують соціального захисту. У випадку розстрочення (відстрочення) виконання свого рішення суд, який здійснює контроль за його виконанням, повинен забезпечити баланс публічного і приватного інтересів.

Отже, підставою для відстрочення виконання судового рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Відтак, всі ці обставини мають бути доведеними та підтвердженими документально.

В постанові від 11 грудня 2018 року у справі №2а-9247/10/0570 Верховний Суд погодився з висновком суду апеляційної інстанції про наявність обставин, що перешкоджають належному виконанню судового рішення та визнав можливим відстрочити виконання постанови суду першої інстанції строком на 12 місяців. При цьому, обставиною, що перешкоджала належному виконанню судового рішення, визнано скрутне фінансово-економічне становище підприємства-боржника та наміри погашення заборгованості в майбутньому, оскільки підприємство планувало вжиття заходів для отримання прибутку, необхідного, зокрема, для реалізації обов`язків щодо виконання судового рішення.

Таким чином, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення застосовується з метою зменшення надмірного тягаря на боржника, якщо такий тягар може призвести до виникнення ситуації, за якої виконання судового рішення стане взагалі неможливим.

Враховуючи викладені приписи законодавства, а також висновки Верховного Суду, суд дійшов висновку, що відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є процесуальними засобами, які суди застосовують у виключних випадках, у тому числі, якщо сторона доведе наявність обставин, що суттєво ускладнюють або унеможливлюють виконання судового рішення; ці процесуальні засоби застосовується з метою зменшення надмірного тягаря на боржника, якщо такий тягар може призвести до виникнення ситуації, за якої виконання судового рішення в подальшому стане взагалі неможливим.

Отже, заява про відстрочення та розстрочення виконання судового рішення має бути підтверджена відповідними доказами.

Заява відповідача про відстрочення виконання рішення суду мотивована скрутним матеріальним становищем Акціонерного товариства Львівський ювелірний завод.

Як встановив суд з довідки про поточний стан рахунку від 07.12.2023, виданої АТ Приватбанк, залишок коштів на рахунку Акціонерного товариства Львівський ювелірний завод становить 455,81 грн.

Згідно довідки №188/30 від 06.12.2023, виданої в.о. генерального директора Акціонерного товариства Львівський державний ювелірний завод, за період з вересня 2016 року по грудень 2022 року підприємством Львівський державний ювелірний завод проведена робота з оптимізації чисельності працівників підприємства з метою економії коштів, що спрямовані на оплату праці. Так скорочено чисельність і штат працівників підприємства: у II півріччі 2016 року вивільнено 16 осіб; у 2017 році вивільнено 78 осіб. За 2018 рік облікова чисельність штатних працівників скорочена на 77 осіб, у 2019 році чисельність працівників зменшилась на 30 осіб. У 2020 році вивільнено і скорочені посади 14 осіб. За рік у 2021 році вивільнено 10 працівників. У 2022 році звільнено 14 осіб. Економія фонду оплати праці у зв`язку з вивільненням працівників разом з сумою нарахованого єдиного соціального внеску (22%) склала у II півріччі 2016 року - 154,9 тис. гривень, у 2017 році - 1485,1 тис. гривень. За рахунок вивільнення працівників у 2018 році економія фонду оплати праці склала 1439 тис. гривень, з врахуванням єдиного соціального внеску (22%) - 1756 тис. гривень. У 2019 році економія від вивільнення чисельності склала 1220,5 тис. грн. Економія фонду оплати праці від вивільнення працівників у 2020 році склала 388,1 тис. гривень. За 2021 рік вивільнення працівників і скорочення посад дало економію 264,8 тис. грн., у 2022 році економія від вивільнення працівників склала 701,0 тис. гривень. Облікова чисельність штатних працівників станом на 31 грудня 2016 року складала 307 осіб, а станом на 31 грудня 2017 року - 234 особи, на 31 грудня 2018 року - 156 осіб, на 31 грудня 2019 року 126 осіб, станом на 31 грудня 2020 року 114 осіб, на кінець 2021 року -104 особи, на 31.12.2022 року 91 особа.

Згідно цієї ж довідки, з травня 2017 року державне підприємство Львівський державний ювелірний завод перейшло на чотириденний робочий тиждень, що щорічно давало економію фонду оплати праці - біля 1200 тис. гривень. З листопада 2021 року підприємство постійно працює на 3-х денному тижневому графіку, що порівняно з попереднім періодом щомісячно дає економію 200-215 тис. грн., що в розрахунку на рік складає 2400 тис. грн. економії.

Згідно наказу ДП Львівський державний ювелірний завод № 45 від 18.03.2020 Про призупинення роботи підприємства, у зв`язку із введенням на території України карантину, було призупинено діяльність підприємства на період дії карантину з 19.03.2020 по 30.03.2020. У подальшому строк дії такого наказу неодноразово продовжувався.

Також діяльність Акціонерне товариство Львівський ювелірний завод призупинялась і у зв`язку із введенням на території України воєнного стану. Відповідне підтверджується наказом в.о. генерального директора АТ Львівський державний ювелірний завод №27 від 28.02.2022.

Суд бере до уваги те, що є Акціонерне товариство Львівський ювелірний завод державним комерційним підприємством, яке належить до сфери управління Міністерства економічного розвитку і торгівлі України. Підприємство утворене з метою отримання прибутку за рахунок виробничої та підприємницької діяльності. Заявник працює в умовах повного госпрозрахунку та не отримує асигнувань з бюджету. Після перетворення державного підприємства Львівський державний ювелірний завод на приватне акціонерне товариство, 100% акцій належить державі, а органом управління й надалі залишається Фонд державного майна України. Підприємство працює в умовах повного госпрозрахунку та не отримує асигнувань з бюджету.

З урахуванням наведеного, суд доходить висновку про наявність підстав для відстрочення виконання постанови Львівського окружного адміністративного суду від 26.07.2016 з метою уникнення банкрутства підприємства та збереження робочих місць.

Разом з тим, визначаючись щодо строку відстрочення виконання рішення суду, суд виходить з правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 06.12.2019 року у справі №2а/0570/6531/2011, згідно якої при розгляді заяв щодо відстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання такого не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Суд враховує те, що виконання постанови Львівського окружного адміністративного суду від 26.07.2016 відстрочувалось неодноразово ухвалами Львівського окружного адміністративного суду: від 12.09.2016 строком на 500 днів, від 08.02.2018 строком на 1 рік, від 12.02.2019 строком на 1 рік, від 28.02.2020 строком на 1 рік, від 01.06.2021 строком на 1 рік, від 30.06.2022 строком на 1 рік; від 14.06.2023 зміненою постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 29.08.2023 строком на 6 місяців.

Окрім цього, суд враховує й те, що за час загального строку відстрочення виконання постанови Львівського окружного адміністративного суду від 26.07.2016 (понад 7 років), відповідачем здійснено погашення суми заборгованості лише в сумі 583923,04 грн., від усієї суми боргу (30385668,82 грн.).

Також суд встановив, що у відповідача в податковій заставі перебуває продукція, ринкова вартість якої станом на 01.04.2023 становить 49 млн. грн. Відповідне підтверджується листом Фонду державного майна України №69/30 від 06.04.2023.

Виходячи із встановлених обставин, суд вважає, що достатнім строком відстрочення виконання постанови Львівського окружного адміністративного суду від 26.07.2016 є 2 місяці починаючи з 01.01.2024. Такий строк, на думку суду, буде достатнім для реалізації відповідачем продукції, що перебуває у податковій заставі з метою погашення податкового боргу.

Враховуючи наведене, заява Акціонерного товариства Львівський державний ювелірний завод про відстрочення виконання судового рішення від 26.07.2016 в адміністративній справі №813/1039/16 підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 243, 248, 256, 295, 297, 378 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:

заяву Акціонерного товариства Львівський державний ювелірний завод про відстрочення виконання судового рішення від 26.07.2016 в адміністративній справі №813/1039/16 за позовом Головного управління ДПС у Львівській області до Акціонерного товариства Львівський ювелірний завод про стягнення коштів з рахунків задовольнити частково.

Відстрочити виконання постанови Львівського окружного адміністративного суду від 26.07.2016 року в адміністративній справі №813/1039/16 строком на 2 (два) місяці, починаючи з 01.01.2024.

В іншій частині заяви відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Гулкевич І.З.