Справа № 160/21669/23
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2023-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді: Царікової О.В.,
секретаря судового засідання: Осуховської Ж.С.,
представника позивача: Соколова Д.І.,
представника відповідача: Пономаренка О.О.,
28.08.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Газолео» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому позивач просить:
Цією ж ухвалою відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання суду відзиву на позовну заяву.
Відповідач просив зменшити витрати на оплату правничої допомоги з причин необґрунтованості останніх у клопотанні, поданому в судовому засіданні, призначеному на 24.10.2023.
07.11.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від позивача через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи (вх. №271010/23), а саме: розрахунку суми штрафу за Законом України від 12.01.2023 №2876-ІХ «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» та платіжної інструкції про сплату витрат на правничу допомогу.
У судовому засіданні, призначеному на 14.11.2023, представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав, викладених в адміністративному позові та відповіді на відзив, та просив суд адміністративний позов задовольнити повністю.
Представник відповідача в судовому засіданні, призначеному на 14.11.2023, заперечив проти задоволення позовних вимог з підстав їх безпідставності та необґрунтованості, просив суд у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд зазначає таке.
Видами економічної діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «Газолео» згідно КВЕД є: 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами (основний), 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням, 46.09 Неспеціалізована оптова торгівля, 49.41 Вантажний автомобільний транспорт, 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна, 77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на підставі п. п. 20.1.4, п. п. 20.1.19 п. 20.1 ст. 20 розділу І та п. п. 75.1.1, п. 75.1 ст. 75 розділу II Податкового кодексу України, в порядку статті 76 розділу ІІ Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VІ (далі Податковий кодекс) зі змінами та доповненнями Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Газолео» з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до вимог пункту 201.10 статті 201 розділу V Податкового кодексу за вересень-листопад 2022 року.
Зі змісту Акта перевірки слідує, що камеральною перевіркою встановлено порушення позивачем строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, визначених п. 201.10. ст. 201, пп. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України від 02.12.2010 №2755-VI на момент вчинення правопорушення, а саме:
- №66 від 03.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 9, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 327,03 грн;
- №64 від 13.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 9, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 1574,02 грн;
- №78 від 03.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 9, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 344,24 грн;
- №51 від 16.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 27, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 163,55 грн;
- №52 від 26.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 27, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 224,39 грн;
- №62 від 07.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 9, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 1878,22 грн;
- №73 від 07.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 9, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 1308,71 грн;
- №63 від 13.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 9, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 1462,42 грн;
- №72 від 04.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 9, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 3087,85 грн;
- №56 від 21.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 27, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 577,01 грн;
- №59 від 19.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 27, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 2538,21 грн;
- №70 від 07.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 9, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 3271,03 грн;
- №58 від 20.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 27, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 1978,08 грн;
- №61 від 27.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 27, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 7013,54 грн;
- №57 від 21.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 27, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 387,67 грн;
- №60 від 19.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 27, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 1614,87 грн;
- №39 від 23.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 27, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 5128,97 грн;
- №83 від 04.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 9, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 3087,85 грн;
- №65 від 13.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 9, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 1179,21 грн;
- №50 від 28.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 27, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 168,13 грн;
- №55 від 29.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 27, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 6084,11 грн;
- №84 від 04.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 9, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 1844,68 грн;
- №49 від 22.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 27, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 212,62 грн;
- №53 від 28.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 27, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 225,70 грн;
- №85 від 04.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 1593,34 грн;
- №88 від 10.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 427,85 грн;
- №69 від 06.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 435,18 грн;
- №89 від 12.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 83,74 грн;
- №77 від 11.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 189,72 грн;
- №75 від 07.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 82,43 грн;
- №80 від 05.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 143,44 грн;
- №74 від 07.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 34,67 грн;
- №81 від 06.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 286,87 грн;
- №87 від 13.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 3497,24 грн;
- №67 від 04.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 456,12 грн;
- №68 від 05.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 451,82 грн;
- №82 від 07.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 573,74 грн;
- №86 від 05.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 3074,77 грн;
- №76 від 06.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 177,75 грн;
- №79 від 04.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 10, розмір штрафу 10%, сума штрафної санкції 631,11 грн;
- №54 від 26.09.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 26, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 6084,11 грн;
- №147 від 03.11.2022: дата реєстрації 19.12.2022, кількість днів затримки 19, розмір штрафу 20%, сума штрафної санкції 3401,87 грн;
Позивач в адміністративному позові не заперечує сам факт допущенного ним порушення вимог ПК України, проте, заперечує розмір застосованих до нього штрафних санкцій.
Зазначене стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі ПК України).
За приписами п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи а зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до абзацу 1 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
При цьому, згідно з абзацом 4 цього ж пункту201.10 статті 201 ПК України податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Згідно абзацу 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
З аналізу процитованих положень вбачається, що продавець товарів/послуг зобов`язаний зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування.
За своєю правовою природою норма, викладена в абзаці 4 пункту 201.10 статті 201 ПК України, є нормою зобов`язального характеру (норма-припис), а отже має існувати норма, яка передбачає відповідальність за невиконання платником податку зобов`язання у вигляді обов`язку реєстрації податкової накладної.
Статтею 120-1 ПК України визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної. Тобто, законодавець передбачив для платників податків відповідальність за порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України.
Так, згідно пункту 120-1.1 статті 120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а» - «г» цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Таким чином, на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у строк, встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. Порушення вказаних строків реєстрації податкових накладних свідчить про наявність порушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафу в залежності від терміну такого порушення, що передбачено пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.
Разом із тим, згідно з пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.
Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.
Таким чином, перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 01.03.2020 і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.
Виходячи з наведених норм у взаємозв`язку з обставинами справи судом встановлено, що позивачем дійсно порушено передбачені пунктом 201.1 статті 201 ПК України граничні терміни реєстрації податкових накладних, що не заперечується позивачем.
Суд зазначає, що у контексті застосування пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України правове значення має саме факт вчинення відповідного порушення, складом якого, в даному випадку, є порушення строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної.
Таким чином, суд вважає, що обставини щодо періоду вчинення правопорушення мають значення для визначення розміру нарахованих штрафних санкцій, а не для встановлення застосовності вказаної норми ПК України у правовій кваліфікації такого правопорушення, як триваючого.
Водночас, пункт 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України містить чітку вказівку на темпоральний критерій застосування з 01.03.2020 і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.
Однак, Законом України від 12.05.2022 №2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану», який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни до підпункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів.
Так, відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу «Перехідні положення» ПК України у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.
Згідно підпункту 69.1-1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підпунктом 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України визначено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.
Тобто, Законом №2260-ІХ, який набрав чинності 27.05.2022, поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок згідно з Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності.
При цьому, підпунктом 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України скасовано дію мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
Звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних передбачено лише для платників податків щодо реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24.02.2022 до 27.05.2022 (тобто до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану») за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15.07.2022.
Наявність порушення позивачем не заперечується, водночас, останній зауважує, що на дату застосування штрафу відповідач мав керуватись пунктами 89-90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, якими передбачено суттєво нижчі розміри штрафних санкцій за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних.
Надаючи оцінку вказаним аргументам позивача, які покладені в основу адміністративного позову, суд зазначає наступне.
Законом України від 12.01.2023 №2876-ІХ «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування», який набрав чинності 08.02.2023, зокрема підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України доповнено пунктами 89 та 90 такого змісту:
« 89. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
90. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:
2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів";
69.18. Установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 20 години.
Операційний день для реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, триває з 0 годин 00 хвилин до 24 години 00 хвилин.
Квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації щодо податкових накладних/розрахунків коригування, поданих для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом операційного дня, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, надсилається платнику податку не пізніше наступного операційного дня.
Якщо протягом наступного операційного дня після операційного дня, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається не пізніше наступного операційного дня».
Воєнний стан введено в Україні з 24.02.2022 згідно Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 та Закону України від 24.02.2022 № 2102-IX.
Тобто, Законом України від 12.01.2023 №2876-ІХ, який набрав чинності 08.02.2023, збільшено тривалість граничного строку реєстрації податкової накладної, залежно від дня її складення та зменшено відсоткові розміри ставок штрафу за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Згідно вимог ч. 1 ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Згідно Рішення Конституційного Суду України від 09.02.1999 № 1-рп-99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Конституційний Суд України дійшов висновку, що положення частини першої статті 58 Конституції України про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб. Але це не означає, що цей конституційний принцип не може поширюватись на закони та інші нормативно-правові акти, які пом`якшують або скасовують відповідальність юридичних осіб. Проте надання зворотної дії в часі таким нормативно-правовим актам може бути передбачено шляхом прямої вказівки про це в законі або іншому нормативно-правовому акті.
Тобто на момент реєстрації податкових накладних позивача (листопад, грудень 2022 року, січень 2023 року) норми пункту 201.10 статті 201 ПК України визначали як граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та граничні розміри штрафу.
Разом з тим в контексті доводів позивача, суд зауважує, що Законом №2876-IX не визначено особливостей застосування тих чи інших положень та дати, з якої відповідні положення мають застосовуватись.
Поряд з цим суд зауважує, що на момент складання акта камеральної перевірки (24.04.2023) та винесення спірного податкового повідомлення-рішення (14.06.2023) вже набули чинності зміни, внесені Законом України від 12.01.2023 №2876-ІХ до ПК України, в частині доповнення підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України пунктами 89 та 90, які зокрема пом`якшили відповідальність платника на період дії воєнного стану, який введений в Україні з 24.02.2022, тобто в цій частині вказаний вище закон має зворотну дію в часі.
Варто вказати, що згідно з пунктом 11 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).
Таким чином, суд зауважує, що на день прийняття рішення щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, з урахуванням триваючого воєнного стану на території України, підлягали застосуванню штрафні санкції у розмірах, визначених пунктом 90 підрозділу 2розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України.
Судом встановлено, що відповідачем сума штрафу за порушення позивачем граничного строку для реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахована згідно положень пункту120-1.1 статті 120 ПК України.
Разом з тим, виходячи з приписів п. 11 підрозділу 10 розділу ХІХ «Перехідні положення» ПК України, відповідач при визначені розміру штрафу повинен був керуватися саме нормами Закону №2876-ІХ та визначити розмір штрафних (фінансових) санкцій 2% суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних.
За вказаних обставин суд вважає, що відповідач в оскарженому податковому повідомленні-рішенні помилково визначив розмір штрафу, внаслідок не застосування норми ПК України, яка підлягала застосуванню, та здійснив помилковий розрахунок.
Суд зазначає, що розмір штрафної (фінансової) санкції становить:
- за податковою накладною №66 від 03.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 4, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 65,41 грн;
- за податковою накладною №64 від 13.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 4, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 314,80 грн;
- за податковою накладною №78 від 03.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 4, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 68,85 грн;
- за податковою накладною №51 від 16.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 24, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 40,89 грн;
- за податковою накладною №52 від 26.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 24, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 56,10 грн;
- за податковою накладною №62 від 07.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 4, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 375,64 грн;
- за податковою накладною №73 від 07.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 4, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 261,74 грн;
- за податковою накладною №63 від 13.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 4, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 292,48 грн;
- за податковою накладною №46 від 19.09.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 22, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 3327,16 грн;
- за податковою накладною №72 від 04.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 4, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 617,57 грн;
- за податковою накладною №56 від 21.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 24, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 144,25 грн;
- за податковою накладною №59 від 19.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 24, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 634,55 грн;
- за податковою накладною №70 від 07.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 4, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 654,21 грн;
- за податковою накладною №71 від 12.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 4, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 3271,03 грн;
- за податковою накладною №58 від 20.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 24, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 494,52 грн;
- за податковою накладною №61 від 27.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 24, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 1753,39 грн;
- за податковою накладною №57 від 21.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 24, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 96,17 грн;
- за податковою накладною №60 від 19.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 24, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 403,72 грн;
- за податковою накладною №39 від 23.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 24, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 1282,24 грн;
- за податковою накладною №83 від 04.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 4, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 617,57 грн;
- за податковою накладною №65 від 13.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 4, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 235,84 грн;
- за податковою накладною №50 від 28.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 24, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 42,03 грн;
- за податковою накладною №55 від 29.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 24, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 1521,03 грн;
- за податковою накладною №84 від 04.10.2022: дата реєстрації 09.11.2022, кількість днів затримки 4, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 368,94 грн;
- за податковою накладною №40 від 23.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 24, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 4311,72 грн;
- за податковою накладною №49 від 22.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 24, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 53,15 грн;
- за податковою накладною №53 від 28.09.2022: дата реєстрації 11.11.2022, кількість днів затримки 24, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 56,43 грн;
- за податковою накладною №85 від 04.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 318,67 грн;
- за податковою накладною №88 від 10.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 85,57 грн;
- за податковою накладною №69 від 06.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 87,04 грн;
- за податковою накладною №89 від 12.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 16,75 грн;
- за податковою накладною №77 від 11.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 37,94 грн;
- за податковою накладною №75 від 07.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 16,49 грн;
- за податковою накладною №80 від 05.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 28,69 грн;
- за податковою накладною №74 від 07.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 6,93 грн;
- за податковою накладною №81 від 06.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 57,37 грн;
- за податковою накладною №87 від 13.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 699,45 грн;
- за податковою накладною №67 від 04.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 91,22 грн;
- за податковою накладною №68 від 05.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 90,36 грн;
- за податковою накладною №82 від 07.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 114,75 грн;
- за податковою накладною №86 від 05.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 614,95 грн;
- за податковою накладною №76 від 06.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 35,55 грн;
- за податковою накладною №79 від 04.10.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 5, розмір штрафу 2%, сума штрафної санкції 126,22 грн;
- за податковою накладною №54 від 26.09.2022: дата реєстрації 10.11.2022, кількість днів затримки 23, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 1521,03 грн;
- за податковою накладною №147 від 03.11.2022: дата реєстрації 19.12.2022, кількість днів затримки 14, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 850,47 грн;
- за податковою накладною №160 від 28.11.2022: дата реєстрації 12.01.2023, кількість днів затримки 25, розмір штрафу 5%, сума штрафної санкції 4857,48 грн.
Всього сума ПДВ, яка вказана у всіх податкових накладних позивача, які несвоєчасно зареєстровані у ЄРПН, становить 907528,20 грн.
З огляду на викладене, суд доходить висновку про протиправність нарахованої суми штрафу в оспорюваному податковому повідомленні-рішенні у розмірі 102627,10 грн.
За вказаних обставин оспорюване податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню в частині нарахованої суми штрафу у розмірі 102627,10 грн.
Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень та докази, надані позивачем, суд доходить висновку про наявність підстав для часткового задоволення адміністративного позову.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат між сторонами у даній справі, суд зазначає таке.
Згідно ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Матеріалами справи підтверджено сплату позивачем судового збору за подання позову до Дніпропетровського окружного адміністративного суду в сумі 2684,00 грн згідно платіжної інструкції №580 від 25.08.2023.
Відтак, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2061,06 грн пропорційно до задоволених позовних вимог.
Щодо стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу суд зазначає таке.
Позивачем на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу надано суду копії наступних документів:
- договір №265 про надання правничої допомоги від 21.08.2023, укладений між Адвокатським об`єднанням «Смарт Юрист» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Газолео»;
- додаток №1 до Договору №265 про надання правничої допомоги від 21.08.2023;
- свідоцтво ОСОБА_1 про право на заняття адвокатською діяльністю серії ДП №3073 від 18.05.2016;
- ордер на надання правничої (правової) допомоги серії АЕ №1222053 від 25.08.2023;
- звіт про надану правничу допомогу від 04.10.2023;
У відповідності до ч. ч. 1, 3 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Згідно з приписами ч. ч. 1, 3 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.
За змістом ч. 3 ст. 134 КАС України, розмір витрат на правничу допомогу адвоката, серед іншого, складає гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, які визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.
Розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Згідно із ч. ч. 6, 7 ст. 134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Зі змісту положень статті 134 КАС України слідує, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню у судовому процесі сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною.
Принцип співмірності витрат на оплату послуг адвоката запроваджено у ч. 5 ст. 134 КАС України, в якій зазначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
При цьому, розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Згідно з ч. 7 ст. 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
Статтею 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено наступні види адвокатської діяльності: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; захист прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішується питання про їх застосування у кримінальному провадженні, особи, стосовно якої розглядається питання про видачу іноземній державі (екстрадицію), а також особи, яка притягається до адміністративної відповідальності під час розгляду справи про адміністративне правопорушення; надання правової допомоги свідку у кримінальному провадженні; представництво інтересів потерпілого під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб, держави, органів державної влади, органів місцевого самоврядування в іноземних, міжнародних судових органах, якщо інше не встановлено законодавством іноземних держав, статутними документами міжнародних судових органів та інших міжнародних організацій або міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; надання правової допомоги під час виконання та відбування кримінальних покарань; захист прав, свобод і законних інтересів викривача у зв`язку з повідомленням ним інформації про корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення. Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом.
Отже, правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах, захист від обвинувачення тощо, а договір про надання правової допомоги укладається на такі види адвокатської діяльності як захист, представництво та інші види адвокатської діяльності.
Представництво вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні (п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).
Інші види правової допомоги види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).
Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Суд зазначає, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат.
Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.
Указане правило при вирішенні питання про співмірність заявленої до присудження суми витрат на професійну правничу допомогу сформульовано Верховним Судом, зокрема, у постановах від 21.03.2018 у справі №815/4300/17 та від 11.04.2018 у справі №814/698/16.
Верховний Суд у постанові від 07.05.2020 у справі №820/4281/17 та постанові від 27.06.2018 у справі №826/1216/16 зробив висновок, що до правової допомоги належать й консультації та роз`яснення з правових питань; складання заяв, скарг та інших документів правового характеру; представництво у судах тощо. При цьому, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
Також, Верховний Суд зазначив, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим, а також критерій розумності їх розміру, приймає до уваги конкретні обставини справи.
Як встановлено із наданих суду доказів, що містяться в матеріалах справи, згідно пункту 1.1 Договору №265 про надання правничої допомоги від 21.08.2023 (далі Договір) клієнт доручає, а адвокатське об`єднання приймає на себе зобов`язання надавати правничу допомогу в обсязі та на умовах, передбачених даним договором.
Згідно пункту 4.1 Договору надання правничої допомоги оплачується в розмірах і на умовах, встановлених додатком до цього договору.
Відповідно до п. 4.2 Договору приймання-передача наданих послуг щомісячно оформлюється актом приймання-передачі наданих послуг, по факту надання, але не пізніше 5 числа кожного місяця, наступного за місяцем, в якому надані послуги.
- аналіз отриманих від клієнта документів;
- надання правової кваліфікації обставин справи;
- визначення нормативно-правової підстави вимоги;
- моніторинг судових рішень;
- визначення судової практики застосування правових норм для визначення правової позиції;
Із наданих суду документів встановлено, які саме дії виконував адвокат при підготовці позовної заяви та супроводження справи в суді.
Разом з тим, суд наголошує на тому, що Конституційний Суд України зазначив про те, що гарантування кожному права на правову допомогу в контексті ч. 2 ст. 3, ст. 59 Конституції України покладає на державу відповідні обов`язки щодо забезпечення особи правовою допомогою належного рівня. Такі обов`язки обумовлюють необхідність визначення в законах України, інших правових актах порядку, умов і способів надання цієї допомоги. Проте не всі галузеві закони України, зокрема процесуальні кодекси, містять приписи, спрямовані на реалізацію такого права, що може призвести до обмеження чи звуження змісту та обсягу права кожного на правову допомогу.
При цьому, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
Таким чином, усі витрати повинні перебувати у безпосередньому причинному зв`язку із наданням правової допомоги у конкретній справі, а їх розмір повинен бути розумним.
У зазначеному рішенні Європейського Суду з прав людини також підкреслено, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також чи була їх сума обґрунтованою (п. 269).
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.05.2020 у справі №904/4507/18 прийшла до висновку про можливість віднесення до судових витрат бонусів, передбачених договором про надання правничої допомоги, залежно від результатів розгляду справи.
Суд зазначає, що витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (п. 1 ч. 3 ст. 134 КАС України). Натомість, положеннями п. 2 ч. 1 ст. 134 КАС України регламентовано порядок компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги (витрати на проїзд, проживання, поштові послуги тощо), для розподілу яких необхідною умовою є надання відповідних доказів, які підтверджують здійснення таких витрат.
Аналогічну за своїм змістом правову позицію стосовно можливості відшкодування витрат на оплату правничої допомоги за відсутності документу про їх оплату на час розгляду справи, у разі якщо у договорі про надання правничої допомоги міститься умова стосовно оплати витрат протягом певного часу після ухвалення рішення суду, займає Верховний Суд у постановах від 21.01.2021 у справі № 280/2635/20 та від 26.06.2019 у справі № 813/481/18.
У Практичній рекомендації «Вимоги щодо справедливої сатисфакції», яка видана Головою Європейського Суду з прав людини 28.03.2007 відповідно до правила 32 Регламенту Європейського Суду з прав людини, витрати (до яких зазвичай відносять вартість юридичної допомоги), повинні бути дійсними, тобто, вони мають бути справді сплачені заявником, або ж він має бути зобов`язаний їх сплатити, відповідно до юридичних чи договірних зобов`язань. Витрати мають бути необхідними, тобто їх сплата мала бути необхідною для запобігання порушенню чи для отримання компенсації після того, як воно сталося. Їх сума повинна бути обґрунтованою. Суду мають бути надані докази, такі як докладні розрахунки та фактури. Вони повинні бути достатньо детальними або Суд міг визначити, наскільки вищенаведені вимоги були дотримані.
Розглянувши подані позивачем документи, судом встановлено, що вони в сукупності не містять обґрунтованої та об`єктивної суми витрат на правову допомогу, які були вчинені адвокатом, як такі, що неминуче мали бути вчинені адвокатом для відновлення прав клієнта, з огляду на наступне.
Враховуючи викладене та, зважаючи на заперечення відповідача проти відшкодування витрат на правову допомогу, обсяг наданих адвокатом послуг, виходячи з критерію розумності, пропорційності, співмірності розподілу витрат на професійну правничу допомогу та те, що заявлена сума до відшкодування витрат на правничу професійну допомогу завищена, суд вважає, що розмір вказаних витрат має бути зменшений до 6000,00 грн.
Вказана сума у розмірі 6000,00 грн є співмірною з вчиненими адвокатом діями та наданими послугами у вказаній справі, зважаючи на її результат.
Керуючись статтями 2, 5, 6, 9, 14, 72-77, 90, 93, 94, 132, 139, 143, 192, 194, 241-246, 247, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 24.11.2023.

Суддя О.В. Царікова