Справа № 240/32176/23
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

27 грудня 2023 року м. Житомир справа № 240/32176/23

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Лавренчук О.В., розглянувши у заяву представника позивача про поновлення процесуального строку звернення до суду в адміністративній справі за позовом Фермерського господарства "Гетьман Самойлович-Агро" до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання дій протиправними та скасування рішення,

встановив:

Через підсистему "Електронний суд" 14 листопада 2023 року надійшов позов Фермерського господарства "Гетьман Самойлович-Агро" до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України у якому просить:

- визнати протиправною дію Головного управління ДПС у Житомирській області та скасувати прийняте в результаті протиправної дії рішення Головного управління ДПС у Житомирській області в особі Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №9244761/39430904 від 25.07.2023, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №5 від 22.06.2023;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складені Фермерським господарством "Гетьман Самойлович-Агро" податкову накладну №5 від 22.06.2023 датою її фактичного направлення на реєстрацію.

У п.1 прохальної частини позову позивач просить поновити строк звернення до суду. В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду зазначає, що граничним строком, встановленим п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України для звернення до суду є 02 листопада 2023 року. Представником позивача через систему «Електронний суд» позов до Житомирського окружного адміністративного суду був поданий в межах встановленого строку. Але ухвалою від 07 листопада 2023 року по справі № 240/31324/23 суд, керуючись п.3 ч.4 ст.169 КАС України ухвалив позовну заяву повернути позивачу в зв`язку з тим, що до позовної заяви додано ордер серії АI № 1438442 від 11.08.2023, що згенерований у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua, в якому був відсутній підпис адвоката - Авраменко О.В., що свідчить про відсутність у ньому обов`язкових реквізитів, визначених Положенням № 41. Хоча, враховуючи наявну протилежну практику правозастосування судами апеляційної інстанції наслідків неналежного оформлення ордеру, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви міг постановити ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надати час для усунення недоліків. Вважає, що строк для оскарження рішення Головного управління ДПС у Житомирській області був пропущений в результаті надмірного судового формалізму, за наявності протилежної практики правозастосування судами апеляційної інстанції наслідків неналежного оформлення ордеру, що є підставою для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Суддя своєю ухвалою від 20 листопада 2023 року прийняла позовну заяву до розгляду та відкрила провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 11 грудня 2023 року.

У підготовчому засіданні 11.12.2023 суд поставив на обговорення питання щодо строків звернення до суду. Представник позивача у судовому засіданні пояснила, що ухвала суду від 07 листопада 2023 року по справі № 240/31324/23 не оскаржувалась, щоб не затягувати строки вирішення спору, що виник між сторонами.

Сторони не заперечували щодо розгляду у порядку письмового провадження клопотання позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Суд, розглянувши у письмовому провадженні питання дотримання позивачем строків звернення до суду, ухвалою від 11 грудня 2023 року постановив залишити позовну заяву без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

В ухвалі від 11.12.2023 вказано: "Суд бере до уваги ту обставину, що позивач 02.11.2023 звернувся до суду через підсистему "Електронний суд" із позовом у справі №240/31324/23, а тому є поважним пропуск строку у період із 03.11.2023 по 08.11.2023 (дата отримання позивачем та представником позивача в електронному кабінеті ухвали від 07.11.2023 про повернення позовної заяви у справі №240/31324/23). Разом з тим, представник позивача у позові не вказує щодо причин пропуску строку звернення до суду у період із 09.11.2023 по 13.11.2023 та не надає докази на підтвердження поважності причин такого пропуску.

Через підсистему "Електронний суд" 16.12.2023 (субота) надійшла заява представника позивача про поновлення процесуального строку звернення до суду, яка зареєстрована 18.12.2023 (понеділок) за вх. №84907/23.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску позивачем строку звернення до суду представник позивача повторює свою позицію, викладену у позові в частині обгрунтування причин пропуску строку звернення до суду та додатково зазначає, що " строк для оскарження рішення Головного управління ДПС у Житомирській області був пропущений у період з 03.11.2023 року по 08.11.2023 року включно в результаті надмірного судового формалізму, пропущення якого суд в цій справі визнав пропущеним з поважних причин, а пропущення строку у період із 09.11.2023 року по 13.11.2023 року (з яких 11.11.2023 та 12.11.2023 є вихідними днями) є наслідком такого надмірного судового формалізму в зв`язку з необхідністю вивчення судової практики та пошуку нормативно-правових актів, які б надавали роз`яснення з того питання, яке стало підставою для повернення позову, а також необхідністю повторного створення нової позовної заяви та обґрунтуванням в ній поважності причини пропуску строку для звернення до суду". Представник позивача вказує, що звернулась повторно з цією позовною заявою упродовж розумного строку після отримання копії відповідної ухвали суду про повернення первісного позову, без невиправданих затримок і зайвих зволікань. Представник позивача у заяві посилається на правову позицію ЄСПЛ та практику ВП ВС, у якому мітиться послання на ЄСПН та Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод. Просить суд визнати поважними причини пропуску строку, який надається для звернення до адміністративного суду; поновити пропущений строк та продовжити розгляд справи.

У період із 12.12.2023 по 25.12.2023 головуюча у справі суддя перебувала у відпустці.

Розглянувши заяву представника позивача про поновлення процесуального строку, суд зазначає наступне.

Згідно з ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частинами 2 та 3 ст.122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, КАС України встановлено скорочений строк звернення до суду.

Так, відповідно до частини четвертої статті 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору, і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що рішенням Комісії регіонального рівня № 9244761/39430904 від 25.07.2023 відмовлено у реєстрації ПН № 5 від 22.06.2023.

Рішенням ДПС України № 61612/39430904/2 від 02.08.2023 залишено скаргу без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкової накладної без змін.

Судом при постановлені ухвали від 11.12.2023 взято до уваги ту обставину, що позивач 02.11.2023 звернувся до суду через підсистему "Електронний суд" із позовом у справі №240/31324/23, а тому визнав поважним пропуск строку у період із 03.11.2023 по 08.11.2023 (дата отримання позивачем та представником позивача в електронному кабінеті ухвали від 07.11.2023 про повернення позовної заяви у справі №240/31324/23) .

Однак, судом, при постановлені ухвали від 11.12.2023, встановлено відсутність при подачі позову 14.11.2023, поважності причин пропуску строку звернення до суду у період із 09.11.2023 по 13.11.2023.

На виконання вимог ухвали від 11.12.2023 представник позивача, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду у період із 09.11.2023 по 13.11.2023 вказує, що 11.11.2023 та 12.11.2023 є вихідними днями, а пропуск строку є наслідком "надмірного судового формалізму в зв`язку з необхідністю вивчення судової практики та пошуку нормативно-правових актів, які б надавали роз`яснення з того питання, яке стало підставою для повернення позову, а також необхідністю повторного створення нової позовної заяви та обґрунтуванням в ній поважності причини пропуску строку для звернення до суду".

Суд зауважує, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, які беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Причина пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Відтак поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Водночас не звернення до суду з позовом за захистом свої прав через неналежне використання своїх процесуальних прав не є поважною причиною пропуску строку.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17.09.2020 у справі № 640/12324/19.

Суд зауважує, що строк звернення до суду із даним позовом становить три місяці з дати прийняття та отримання позивачем рішення за результатами адміністративного оскарження рішення, що є предметом даної справи.

Разом з тим, суд вважає, що вивчення судової практики та пошуку нормативно-правових актів, які б надавали роз`яснення з питання, яке стало підставою для повернення позову у справі №240/31324/23, - не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду з позовом, який підготовлено та подано адвокатом.

Представник позивач не заперечує, що поданий у справі №240/31324/23 позов є ідентичним позову, що поданий нею у справі №240/32176/23, а тому, на переконання суду, створення нової позовної заяви не вимагало у адвоката додаткового часу.

Щодо твердження представника позивача про те, що пропуск строку звернення до суду є поважним у зв`язку з необхідністю обґрунтуванням в позові поважності причини пропуску такого строку, суд зауважує, що вимоги до позовної заяви визначено у ст. 160 КАС України, яка не встановлює обов`язку вказувати в позові обґрунтування щодо строку звернення до суду.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, подати заяву про поновлення строку звернення до суду представник позивач мала можливість після подачі позовної заяви до суду, що не заборонено КАС України, а суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статею 160 КАС України може постановить ухвалу про залишення позовної заяви без руху у звязку з поданням особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Інших підстав, які б свідчили про поважність причин пропуску строку звернення до суду, представником позивача не наведено.

Суд звертає увагу, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними (див. правову ухвали Верховного Суду від 02.03.2020 у справі № 420/4352/19, від 13.04.2020 у справі № 520/11334/18, від 17.09.2020 у справі № 186/1881/19, від 06.11.2020 у справі № 826/14116/18).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відтак наведені представником позивача причини пропуску строку звернення до суду не можуть визнаватися поважними, оскільки не свідчать про об`єктивну неможливість позивача своєчасно звернутися до суду з цим позовом.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Приписами п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених ч. 3 та ч. 4 ст. 123 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку, що позивачем пропущено строк звернення до суду з адміністративним позовом, а тому наявні правові підстави для залишення позову без розгляду.

Згідно вимог ч. 4 ст. 240 КАС України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 123, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ухвалив:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду.

Залишити без розгляду позовну заяву Фермерського господарства "Гетьман Самойлович-Агро" до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання дій протиправними та скасування рішення.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.В. Лавренчук