Справа № 160/27398/21
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2023-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСидоренко Д.В.
за участі секретаря судового засіданняДидочкіна О.А.
представника прокуратури представника позивача представника відповідача відповідача Дидюк Н.О. Палко Д.І. Монич О.Ю. Соболь С.Ф.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою керівника Жовківської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії,-
Обставини справи: до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява керівника Жовківської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1 , в якій позивач просить зобов`язати ОСОБА_1 , укласти з Департаментом архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації охоронний договір на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - Костел Пресвятої Трійці, другої половини XVII ст., пам`ятку архітектури та містобудування місцевого значення, що знаходиться в АДРЕСА_1 , на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768.
В обґрунтування позовних вимог керівник Жовківської окружної прокуратури вказав, що особи, у власності чи користуванні яких перебувають об`єкти культурної спадщини (їх частини) зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір встановленого зразка.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.01.2022 року (суддя Бухтіярова М.М.) позовну заяву Жовківської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії було повернуто позивачеві.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.09.2022 року відкрито справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, за наявними у справі матеріалами.
03.11.2022р. від Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації надійшли додаткові пояснення, згідно яких орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах зазначає, що обов`язок укладання охоронного договору покладається на власника щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, та укладання охоронного договору має імперативний характер і спрямоване на реалізацію державної політики у сфері охорони культурної спадщини.
Листами від 01.07.2020 №16-2445/0/2-20 та від 26.07.2021 №16-3411/0/2-21 департамент інформував ОСОБА_1 про внесення об`єкта до Переліку щойно виявлених об`єктів культурної спадщини та про необхідність укладення охоронного договору, проте власник не уклав охоронний договір в місячний строк та не вжив заходів щодо його укладання, внаслідок чого департамент просив суд зобов`язати ОСОБА_1 , укласти з Департаментом архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації охоронний договір на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини - Костел Пресвятої Трійці, другої половини XVII ст., пам`ятку архітектури та містобудування місцевого значення, що знаходиться в АДРЕСА_1 .
29.11.2022р. до суду надійшов відзив на позов, згідно якого відповідач вважає позов безпідставним, необґрунтованим, та таким, що не підлягає задоволенню. В обґрунтування правової позиції зазначає, що ніколи не отримував повідомлення про необхідність укладання охоронного договору на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини місцевого значення.
Вказує, що 31.01.2020 року придбав групу інвентарних об`єктів у складі: будівлі колишнього костелу з прибудованою венткамерою, огородженою. Костел Пресвятої Трійці, другої половини XVII ст., як пам`ятку архітектури та містобудування місцевого значення, збережену частково не купував. Також відповідач зазначає, що після ознайомлення з розпорядженням голови Львівської обласної державної адміністрації №403/0/5-20 від 15.06.2020р., розпочав процедуру оскарження в судовому порядку.
22.12.2022р. прокурор подав відповідь на відзив, в якій не погодився з позицією відповідачів, зокрема зазначивши, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника.
06.01.2023р. до суду від Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації надійшла відповідь на відзив.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.11.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
14.12.2023р. до суду надійшли письмові пояснення керівника Жовківської окружної прокуратури щодо обставин направлення відповідачу повідомлення власника щойно виявленої пам`ятки культурної спадщини, з вимогою укладання охоронного договору.
В судовому засіданні учасники справи підтримали власні правові позиції в повному обсязі.
Також, ухвалою суду від 19.12.2023р. відмовлено у в задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі, та в судовому засіданні представником відповідача надані письмові пояснення, зокрема щодо встановлення судовим рішенням Львівського окружного адміністративного суду того факту, що повідомлення, на які посилається керівник Жовківської окружної прокуратури, ОСОБА_1 не отримував і не знав про них.
Заслухавши пояснення прокурора, відповідача та представника відповідача, розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
Розпорядженням №403/0/5-20 від 15.06.2020р. «Про занесення щойно виявлених об`єктів до Переліку об`єктів культурної спадщини», відповідно до статей 6, 20 Закону України «Про місцеві державні адміністрації», пункту 6 частини першої статті 6 Закону України «Про охорону культурної спадщини» та пункту 4 розділу ІІ Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженого наказом Міністерства культури України від 11.03.2013 №158(зі змінами, внесеними згідно з наказом від 27.06.2019 №501), з метою забезпечення охорони і збереження пам`яток архітектури, історії та археології Львівської області, зобов`язано занести щойно виявлені об`єкти Львівської області до Переліку об`єктів культурної спадщини згідно з додатком (п.1). Департаменту архітектури та розвитку містобудування обласної державної адміністрації забезпечити подання до Міністерства культури та інформаційної політики України документації для занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (п.2).
Згідно з Додатком до розпорядження облдержадміністрації від 15.06.2020 №403/0/5-20, під порядковим номером 4, Жовківський район, значиться Костел Пресвятої Трійці, другої половини XVII ст., пам`ятку архітектури та містобудування місцевого значення, що знаходиться в АДРЕСА_1 . Збережено частково.
Листом від 01.07.2020 вих.№ 16-2445/0/2-20 Департамент архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації звернувся до ОСОБА_1 з вимогою у місячний термін з дня отримання повідомлення про набуття правового статусу пам`ятки укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.
Листом від 26.07.2021 вих.№16-3411/0/2-21 Департамент архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації звернувся до ОСОБА_1 з вимогою у місячний термін з дня отримання цього повідомлення укласти з департаментом охоронний договір.
Листом від 02.08.2021р. вих.№5/35-8589/0/2-21/7-16.3.2 Львівська обласна державна адміністрація повідомила Жовківську окружну прокуратури про те, що листом від 01.07.2020 вих.№16-2445/0/2-20 та листом з оголошеною цінністю від 26.07.2021 вих.№16-3411/0/2-21 власника щойно виявленої пам`ятки ОСОБА_1 було повідомлено та зобов`язано до виконання вимог Закону України «Про охорону культурної спадщини» укласти охоронний договір. Також в листі зазначено, що на сьогодні охоронний договір на вище зазначену пам`ятку не укладено.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з того, що згідно з ч.ч.4, 5 ст.54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом. Держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, вживає заходів для повернення в Україну культурних цінностей народу, які перебувають за її межами.
Законом України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 року №1805-III врегульовано правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь (далі - Закон №1805-III).
Стаття 1 Закону №1805-III визначає, що об`єктом культурної спадщини є визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність.
Згідно з ч.2 ст.14 Закону №1805-III об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини і набуває правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, про що відповідний орган охорони культурної спадщини в письмовій формі повідомляє власника цього об`єкта або уповноважений ним орган (особу). Перелік щойно виявлених об`єктів культурної спадщини ведеться органами охорони культурної спадщини та публікується такими органами на своїх офіційних веб-сайтах. Включення об`єкта до такого переліку здійснюється одночасно з набуттям ним статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини.
Пунктами 4, 7-9 розд.ІІ «Взяття на облік об`єкта культурної спадщини» Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженого наказом Міністерства культури України 11.03.2013 №158 (у редакції наказу Міністерства культури України від 27 червня 2019 року № 501, далі Порядок обліку №158), передбачено, що рішення про занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку приймається у формі розпорядження голови місцевої державної адміністрації або акта Ради міністрів Автономної Республіки Крим, яке в день прийняття оприлюднюється на веб-сайті уповноваженого органу.
Об`єкт набуває статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини з дня його внесення до Переліку.
Про набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта уповноважений орган у десятиденний строк з дня прийняття рішення про занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку надсилає власнику цього об`єкта або уповноваженому(ній) ним органу (особі) відповідне повідомлення рекомендованим листом з описом вкладення та повідомленням про вручення.
Власник об`єкта культурної спадщини або уповноважений(а) ним орган (особа) зобов`язаний вжити заходів щодо укладення охоронного договору у місячний строк з дня отримання повідомлення уповноваженого органу.
Відповідно до вимог ч.1-2 ст.24 Закону №1805-III власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору.
Використання пам`ятки повинно здійснюватися відповідно до режимів використання, встановлених органами охорони культурної спадщини, у спосіб, що потребує якнайменших змін і доповнень пам`ятки та забезпечує збереження її матеріальної автентичності, просторової композиції, а також елементів обладнання, упорядження, оздоби тощо.
Статтею 23 Закону №1805-III передбачено те, що усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір. При передачі пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини у володіння, користування чи управління іншій особі істотною умовою договору про таку передачу є забезпечення особою, якій передається пам`ятка, щойно виявлений об`єкт культурної спадщини чи її (його) частина, збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини відповідно до вимог цього Закону та умов охоронного договору, укладеного власником або уповноваженим ним органом (особою) з відповідним органом охорони культурної спадщини. Порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відсутність охоронного договору не звільняє особу від обов`язків, що випливають із цього Закону.
Таким чином, охоронний договір є актом за участю суб`єкта владних повноважень та власника пам`ятки культурної спадщини, має форму договору, визначає взаємні права та обов`язки його учасників у публічно-правовій сфері (реалізація державного управління охороною культурної спадщини) і укладається на підставі ст.23 Закону України "Про охорону культурної спадщини". Укладання договору відбувається замість видання індивідуального акта органу охорони культурної спадщини, яким покладається на власника зобов`язання щодо забезпечення збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини. Укладання охоронних договорів спрямоване на реалізацію державної політики у сфері охорони культурної спадщини. Такими договорами не вирішується питання власності на об`єкт культурної спадщини, а встановлюється режим використання пам`яток та відповідальність за порушення такого режиму. Законом передбачається обов`язкове укладення власником пам`ятки чи її частини охоронного договору з відповідним органом культурної спадщини вже після переходу права власності.
Отже, охоронний договір, укладений на підставі ст. 23 Закону України "Про охорону культурної спадщини", є адміністративним договором.
Такий висновок викладений у постанові Верховного Суд від 23.12.2019 у справі №806/1536/18.
Відповідно до п.2 Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768 (далі - Порядок) власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.
Пунктом 5 Порядку визначено, що в охоронному договорі, складеному за зразком згідно з додатком, зазначаються особливості режиму використання пам`ятки, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини.
Відповідно до п.6 Порядку №1768 до охоронного договору додаються: 1) акт технічного стану пам`ятки (форма якого затверджується центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини) на момент укладення охоронного договору. Для ансамблів (комплексів) складається окремий акт на кожний їх об`єкт. Акт технічного стану поновлюється не рідше ніж раз на 5 років. Якщо стан пам`ятки значно змінився (після проведення ремонтних, реставраційних та інших робіт чи внаслідок дії чинників, що призвели до руйнування або пошкодження), - у п`ятиденний термін після його зміни; 2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, знаходяться на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання; 3) план поверхів пам`яток-будівель і споруд (у масштабі 1:100); 4) план інженерних комунікацій та зовнішніх мереж (за наявності); 5) генеральний план земельної ділянки, на якій розташована пам`ятка (у масштабі 1: 50, 1:100, 1:500, 1:1000 або 1:2000); 6) паспорт пам`ятки.
Таким чином, юридичні або фізичні особи, у власності або користуванні яких перебувають об`єкти культурної спадщини чи їх частини, зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.
Враховуючи, набуття об`єктом - Костел Пресвятої Трійці, другої половини XVII ст., що знаходиться в смт. Магерів, по вул.Л.Мартовича, 2 Львівського району Львівської області, статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини, відповідач зобов`язаний був протягом місяця з дня отримання повідомлення уповноваженого органу, укласти охоронний договір з Департаментом архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації.
Однак як встановлено судом та не заперечується відповідачем, станом на день розгляду справи охоронний договір на вищезазначений об`єкт культурної спадщини не укладений. При цьому, враховуючи системний аналіз вищевказаних норм, саме на відповідача, як власників об`єкта культурної спадщини покладено обов`язок щодо вчинення дій по укладенню охоронного договору з органом охорони культурної спадщини, у даному випадку з Департаментом архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації.
Щодо тверджень відповідача про неотримання відповідного повідомлення від Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації, суд зазначає про їх безпідставність з огляду на те, що направлення листа Департаменту архітектури та розвитку містобудування Львівської обласної державної адміністрації від 26.07.2021 вих.№16-3411/0/2-21 рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення «належним», а отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а тому не може свідчити про невиконання обов`язку щодо направлення рекомендованим листом з описом вкладення та повідомленням про вручення повідомлення про набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини.
Аналогічна позиція також підтримана Великою Палатою Верховного Суду у справі №800/547/17 (П/9901/87/18).
З огляду на викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.
Керуючись ч.1. ст.9, ст.ст.241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -
Позов задовольнити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 28 грудня 2023 року.

Суддя Д.В. Сидоренко