Справа № 460/15352/23
Суддя: Д.Є. Махаринець
Дата ухвалення: 2023-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

27 грудня 2023 року м. Рівне №460/15352/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Махаринця Д.Є., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

Адвокат ОСОБА_1
доВища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури
про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі відповідач), за змістом якого просить суд:

витребувати у КДКА Рівненської області оригінал справи за скаргою ГУ Держгеокадастру у Рівненській області на дії адвоката ОСОБА_1 ;

витребувати у ВКДКА оригінали та завірені копії справи за скаргою ГУ Держгеокадастру у Рівненській області, протоколи засідань ВКДКА за скаргою ГУ Держгеокадастру у Рівненській області на дії адвоката ОСОБА_1, оскільки дані матеріали відсутні у справі, яка знаходиться у володінні КДКА Рівненської області;

визнати протиправним та скасувати рішення ВКДКА №V-005/2023 від 26.05.2023 року.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 20 червня позивач отримав від відповідача рішення №V-005/2023 від 26.05.2023 року, яким задоволено скаргу Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області та скасовано рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області №Д/2-3 від 22.02.2023 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 та ухвалено нове рішення про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 . Вважає, що дане рішення не відповідає вимогам закону і порушує його права, оскільки ВКДКА вийшла за межі своїх повноважень під час розгляду порушеного у скарзі питання ГУ Держгеокадастру у Рівненській області щодо перевірки проходження підвищення кваліфікації адвокатом ОСОБА_1 у зв`язку з тим, що Радою адвокатів України прийнято рішення від 16.03.2022 №30 «Про призупинення дії пунктів 19, 20 Порядку підвищення кваліфікації адвокатів України на період дії воєнного стану в Україні», відповідно до якого на період дії воєнного стану в Україні призупинена дія пунктів 19, 20 Порядку підвищення кваліфікації адвокатів України. Покликається також на те, що ГУ Держгеокадастру у Рівненській області не було його клієнтом, а під час розгляду скарги КДКА Рівненської області, ВКДКА не встановила жодного факту порушень адвоката ОСОБА_1 під час взаємовідносин з ГУ Держгеокадастру у Рівненській області, а тому відсутні правові підстави щодо перевірки рівня кваліфікації адвоката ОСОБА_1 . Вважає, що тільки наявність порушень в діях адвоката корелює обов`язок ДП КДКА в Рівненській області, ВКДКА дослідити факт підвищення кваліфікації адвоката, згідно повідомлення Вищої школи адвокатури в 2019, 2020, 2021, 2022, 2023 році, як обставину, що могла бути причиною порушення за наявності відкритої дисциплінарної справи.

Ухвалою суду від 17.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалою суду відмовлено в задоволенні клопотань про виклик сторін.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. В обґрунтування заперечень вказано, що відповідно ст. 11 Правил адвокатської етики, зважаючи на суспільну значущість і складність професійних обов`язків адвоката, від нього вимагається високий рівень професійної підготовки, ґрунтовне знання чинного законодавства, практики його застосування, опанування тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, ораторського мистецтва. Адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення. Адвокат має постійно підвищувати свій професійний рівень та кваліфікацію, володіти достатньою інформацією про зміни у чинному законодавстві. Згідно зі ст. 12 Правил адвокатської етики адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку. Відповідно до п. 2 Порядку підвищення кваліфікації адвокатів України (нова редакція), затвердженого рішенням РАУ від 21.09.2019 № 111, який діяв до 03.07.2021 року (далі - Порядок № 111), підвищення кваліфікації є підвищенням професійного рівня адвоката, що є його важливим професійним обов`язком, дотримання якого має забезпечувати безперервне поглиблення, розширення й оновлення адвокатами своїх професійних знань, вмінь та навичок, за бажанням адвоката здобуття нової спеціалізації або кваліфікації у певній галузі права чи сфері діяльності на основі раніше здобутої освіти і практичного досвіду, забезпечувати адвокатів достатньою інформацією про зміни у чинному законодавстві та практиці його тлумачення та застосування. Згідно з п. 17 Порядку №111 всі адвокати, інформація про яких внесена до Єдиного реєстру адвокатів України зобов`язані постійно підвищувати свій професійний рівень (професійну кваліфікацію). Адвокат ОСОБА_1 підвищив свою кваліфікацію за 2019, 2020, 2021 роки після ухвалення рішення ВКДКА від 23.12.2022 року у зв`язку з чим наявне невиконання рішення РАУ, яким затверджено Порядок підвищення кваліфікації адвокатів України, у зв`язку з чим в діях адвоката наявні ознаки дисциплінарного проступку.

Від позивача надійшли заперечення на відзив, в яких він не погоджується із доводами, викладеними відповідачем.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.

З досліджених судом матеріалів справи вбачається, що до Єдиного державного реєстру адвокатів внесено відомості про адвоката ОСОБА_1 , свідоцтво № 1132 від 23.10.2014 року, який здійснює індивідуальну адвокатську діяльність за адресою: АДРЕСА_1 .

26 травня 2023 року Вища Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури прийняла рішення № V-005/2023, яким скаргу Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області задовольнила, рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області № Д/2-3 від 22.02.2023 про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 скасувала та ухвалила нове рішення про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України від 05.07.2012 №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI).

Частинами першою, третьою статті 2 Закону № 5076-VI передбачено, що адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до частин першої, другої статті 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Згідно з частинами першою, другою статті 34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Згідно з частинами першою, другою статті 38 Закону №5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Частиною першою статті 39 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Відповідно до частини першої статті 52 Закону №5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Згідно з частиною четвертою статті 52 Закону №5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури: 1) розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 2) узагальнює дисциплінарну практику кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; 3) виконує інші функції відповідно до цього Закону.

Частиною п`ятою статті 52 Закону №5076-VI передбачено, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Відповідно до частини сьомої статті 52 Закону №5076-VI рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

Предметом позову у даній справі є рішення ВКДКА, яким скасовано рішення КДКА Рівненської області про відмову в порушенні дисциплінарної справи, та ухвалила нове рішення про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката.

Верховним Судом при цьому уже неодноразово викладалися висновки щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів. Так, у постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі №813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі №821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі №826/15590/15 було сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

При цьому суд приходить до висновку, що правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.

Проте суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям, а саме, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Таким чином, правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування в питанні притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності суди надають виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.

Дотримання процедури має важливе значення для вирішення питання про правомірність рішення. Втім, у кожному конкретному випадку слід з`ясувати насамперед, в чому полягало порушення, відтак наскільки це порушення процедури вплинуло (чи могло вплинути) на остаточний результат розгляду (рішення), тобто наскільки воно було істотне.

Суд, виходячи з наданих сторонами доказів по справі, зазначає, що в даній справі позов не був належним чином мотивований порушенням ВКДКА встановленого Законом №5076-VI чи Положенням порядку розгляду скарги на дисциплінарний проступок адвоката, позивачем не надано належних та допустимих доказів, з яких би вбачались порушення процедури, внаслідок яких поза увагою ВКДКА залишилися істотні для правильного вирішення справи обставини і це вплинуло на сам процес перевірки, його результат, що могло б слугувати достатнім свідченням того, що спірне рішення неправомірне.

Суд також приходить до висновку, що оскаржуване рішення за своєю юридичною суттю не є рішенням про притягнення до дисциплінарної відповідальності, ним не надавалася юридична оцінка діям позивача на предмет наявності чи відсутності в них складу дисциплінарного проступку.

Оскаржуваним рішенням лише констатовано, що окремі аргументи скаржника стосовно вчинення адвокатом дисциплінарного проступку не отримали належної оцінки від дисциплінарної палати КДКА Рівненської області.

Виходячи із послідовності стадій дисциплінарного провадження, ураховуючи мету і завдання проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, - можна зробити висновок, що рішення ВКДКА, яке оскаржується у цій справі, є проміжним та не створює для позивача юридичних наслідків, не впливає на обсяг його правоздатності і дієздатності, та не обмежує позивача в здійсненні професійної адвокатської діяльності.

На етапі вирішення питання про відкриття дисциплінарної справи ВКДКА не давала правової оцінки діям адвоката, з приводу яких надійшла скарга. На цій стадії ВКДКА з`ясовує лише наявність ознак складу дисциплінарного проступку як підстави для відкриття дисциплінарної справи, тоді як під час розгляду дисциплінарної справи КДКА вже надаватиме правову кваліфікацію того, що адвокату поставлено за провину.

З огляду на наведене, суд вважає, що сам факт відкриття дисциплінарної справи не вказує, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок; для такого висновку (чи для спростування того, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок) КДКА повинна з`ясувати усі обставини, що на етапі відкриття дисциплінарної справи зробити не можливо.

Така позиція суду узгоджується із правовими висновками викладених Верховним Судом у справі № 822/570/17(провадження № К/9901/23029/18) та справі № 826/13442/15, адміністративне провадження № К/9901/9183/18)

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 822/570/17, провадження № К/9901/23029/18, у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду під головуванням судді Смоковича М.І. :

....« 31. …на етапі вирішення питання про відкриття дисциплінарної справи КДКА не дає правової оцінки діям адвоката, з приводу яких надійшла скарга. На цій стадії КДКА з`ясовує наявність ознак складу дисциплінарного проступку як підстави для відкриття дисциплінарної справи, тоді як під час розгляду дисциплінарної справи КДКА вже надаватиме правову кваліфікацію того, що адвокату поставлено за провину.

32. Тож сам факт відкриття дисциплінарної справи не вказує, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок; для такого висновку (чи для спростування того, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок) КДКА повинна з`ясувати усі обставини, що на етапі відкриття дисциплінарної справи … зробити не може.

33. З огляду на мету дисциплінарного провадження та правовий статус КДКА у цих правовідносинах, з`ясувати чи дійсно є підстави для притягнення адвоката до відповідальності є обов`язком останньої, адже йдеться як про професійну діяльність адвоката, яка є публічною, так і про особу, яка звернулася зі скаргою і має підстави вважати, що її права були порушені у зв`язку (чи під час) надання правової допомоги таким адвокатом.»;

Також, в правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (справа № 826/13442/15, адміністративне провадження № К/9901/9183/18) встановлено, що:

- лише за результатом розгляду дисциплінарної справи по суті дисциплінарною палатою буде виявлено, чи вчинявся адвокатом дисциплінарний проступок (пункт № 24);

- рішення про порушення дисциплінарної справи мітить лише попередні висновки щодо наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку та не встановлює факт вчинення позивачем конкретного дисциплінарного проступку (пункт 25);

З урахуванням викладеного суд прийшов до висновку про відсутність підстав для скасування рішення ВКДКА №V-005/2023 від 26.05.2023 року.

Відповідно до ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно зі ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких грунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребовування доказів судом.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

З огляду на положення ст. ст. 73, 77, 80 КАС України судом не вбачаються підстави для задоволення клопотань позивача та відповідача про витребування доказів.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні, оскільки в позові відмовлено.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

В позові адвоката ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:

Позивач - Адвокат ОСОБА_1 (АДРЕСА_2, ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач - Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (Борисоглібська, 3,м.Київ,04070, ЄДРПОУ/РНОКПП 26080214)

Суддя Д.Є. Махаринець