Справа № 460/20220/23
Суддя: Д.П. Зозуля
Дата ухвалення: 2023-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

27 грудня 2023 року м. Рівне №460/20220/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Зозулі Д.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН"
доПолтавської митниці
про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, -
В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН" (далі по тексту позивач, ТОВ ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН) до Полтавської митниці (далі по тексту відповідач) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів № UA806020/2023/000103/2 від 19.06.2023; № UA806020/2023/000105/2 від 19.06.2023; № UA806020/2023/000107/2 від 27.06.2023; № UA806020/2023/000108/2 від 20.07.2023.

Позовна заява обґрунтована тим, що позивачем подані до митного органу декларації з метою оформлення товарів разом з документами, які підтверджують митну вартість товару за основним методом визначення митної вартості (за ціною договору). Проте, митний орган надіслав декларанту повідомлення про необхідність надання додаткових документів із зазначенням про наявність у поданих документах розбіжностей та неточностей. Позивач вказує, що жодних розбіжностей у поданих до митного оформлення документах не було, а тому вимога митного органу про надання додаткових документів є необґрунтованою та безпідставною. У подальшому митним органом сформовані Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та Рішення про коригування митної вартості, відповідно до яких скориговано митну вартість товарів за другорядним резервним методом визначення митної вартості. Відповідач безпідставно поставив під сумнів весь поданий йому пакет документів і необґрунтовано витребував додаткові документи, оскільки митним органом не доведено обставин, які б свідчили про існування у нього достатніх підстав для виникнення обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованих товарів. Позивач вказує, що такі рішення є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки до митного оформлення декларант надав усі без винятку належні документи щодо заявленої ціни товарів. Просив задовольнити позов повністю.

Відповідач у встановлений судом строк подав відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти задоволення позовних вимог. Пояснив, що надані до митного оформлення документи не дозволяли обрахувати складові заявленої митної вартості товарів, а на вимогу надати додаткові документи декларантом були надані відмови. Також покликався на наявність у митниці цінової інформації згідно переліку митних декларацій із рівнем вартості вищим, аніж було заявлено до митного оформлення. Із врахуванням цих обставин посадовою особою митниці було скориговано митну вартість із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 Митного кодексу України до рівнів, наявних у ціновій базі даних. Вважає відмову у митному оформленні та коригування митної вартості законними, обґрунтованими та такими, що не порушують законних прав, свобод та інтересів позивача.

Ухвалою суду від 29.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд встановив наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю ТОВ Лайтком Продакшн зареєстроване як юридична особа, з основним видом економічної діяльності за КВЕД 45.31 оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів, про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Підприємство здійснює діяльність з імпорту товарів з Китаю, Великої Британії та подальшим оптовим продажем цих товарів в Україні. Поставки товарів здійснюються за прямими контрактами з виробниками товарів на умовах поставки FOB та розмитнюються в різних регіонах України.

До Полтавської митниці для митного контролю та оформлення ТОВ ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН відповідно зовнішньоекономічного контракту від 08.07.2022 № LP-60 подана електронна митна декларація типу ІМ 40 ДЕ (далі - МД) №23UA90U6. Поставка товару здійснюється згідно зовнішньоекономічного контракту від 08.07.2022 №LP-60 (далі Контракт), укладеного між підприємством «BG KRON LTD» (United Kingdom) та ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН», на умовах поставки FOB NINGBO (CN) на товари: Засоби захисту органів дихання. Респіратор протипиловий для захисту органів дихання,захищає від парів органічних речовин, пилу, диму та туману, не для медичного призначення.

До Полтавської митниці для митного контролю та оформлення ТОВ «Лайтком Продакшн» відповідно зовнішньоекономічного контракту від 01.09.2021 № LP-42 подана МД від 19.06.2023 № 23UA88U4. Поставка товару здійснюється згідно зовнішньоекономічного контракту від 01.09.2021 № LP-42, укладеного між виробником товару «ZHEJIANG YA ZHI XING AUTOMOBILE COMPONENTS CO., LTD» (Китай) та ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН», на умовах поставки FOB Ningbo (CN) на товари: частини системи підвіски моторних транспортних засобів.

До Полтавської митниці для митного контролю та оформлення ТОВ «Лайтком Продакшн» відповідно зовнішньоекономічного контракту від 08.07.2022 № LP-60 подана електронна митна декларація типу ІМ 40 ДЕ (далі МД) від 27.06.2023 № 23UA65U0. Поставка товару здійснюється згідно зовнішньоекономічного контракту від 08.07.2022 № LP-60, укладеного між фірмою «BG KRON LTD» (Велика Британія) та ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН», на умовах поставки FOB Xingang (CN).

До Полтавської митниці для митного контролю та оформлення ТОВ «Лайтком Продакшн» відповідно зовнішньоекономічного контракту від 08.07.2022 № LP-60 подана МД від 19.07.2023 №23UA75U0. Поставка товару здійснюється згідно зовнішньоекономічного контракту від 08.07.2022 № LP-60, укладеного між фірмою «BG KRON LTD» (Велика Британія) та ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН», на умовах поставки FOB Xingang (CN).

З метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

У відповідь на письмові вимоги митного органу декларант надав листи, відповідно до яких відмовився від надання додаткових документів протягом 10 календарних днів.

В подальшому Полтавською митницею прийняті рішення про коригування митної вартості товарів: № UA806020/2023/000103/2 від 19.06.2023; № UA806020/2023/000105/2 від 19.06.2023; № UA806020/2023/000107/2 від 27.06.2023 та № UA806020/2023/000108/2 від 20.07.2023.

Позивач вважає, що такі рішення є протиправними та підлягають скасуванню, а тому і звернувся до суду з позовом.

Вирішуючи адміністративний спір по суті, суд зазначає наступне.

Згідно із положеннями з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Розділ ІІІ Митного кодексу України (далі - МК України) регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Як визначено частинами першою, другою статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).

Наведені норми МК України вказують на те, що законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою визначається правильність визначення митної вартості декларантом, у випадку, якщо не доведено інше.

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Із наведених положень випливає, що митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) наявність розбіжностей у документах; 2) наявність ознак підробки документів; 3) відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У пункті 2 частини п`ятої статті 54 МК України передбачено, що митний орган має право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.

Отже, праву митного органу на витребування додаткових документів передує його обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.

Окрім цього, системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відповідно до частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Перелік витрат, які додаються при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, визначено у частині десятій статті 58 МК України.

Як обумовлено частиною третьою статті 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

За правилами, встановленими частинами четвертою-восьмою статті 57 МК України застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

1. Щодо рішення про коригування митної вартості №UA806020/2023/000103/2 від 19.06.2023, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини четвертої 54 МК України Полтавською митницею здійснений контроль правильності визначення митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У відповідності до статті 337 МК України при проведені перевірки документів, які надані у підтвердження митної вартості та було виявлено наступне.

Поставка товару здійснюється згідно зовнішньоекономічного контракту від 08.07.2022 №LP-60, укладеного між підприємством «BG KRON LTD» (United Kingdom) та ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН», на умовах поставки FOB NINGBO (CN).

На підставі Правил використання внутрішніх та міжнародних торгових термінів Інкотермс 2010, які були прийняті Міжнародною торговою палатою, та чинні з 01.01.11, умови поставки FOB «франко борт» означають, що всі витрати і ризики втрати або пошкодження товару покладаються на покупця.

За умовами терміну FOB на продавця покладаються обов`язки з митного очищення товaру для експорту і всі витрати до перетину товаром поручнів борта судна в порту країни-експортера, а також витрати із завантаження товарів на судно.

До складових митної вартості товару належать фактурна вартість товару, витрати на страхування, фрахт судна.

Згідно декларації митної вартості до МД № 23UA90U6 від 19.06.2023 до митної вартості товару включено вартість транспортування до митного кордону України 60889,42 грн. Витрати на страхування вантажу до митної вартості не включено.

Декларантом у підтвердження даних витрат разом з МД подано рахунок-фактуру на оплату транспортних витрат від 30.05.2023 № TG300523019 та від 12.06.2023 №TG120623018, довідку про транспортні витрати від 05.06.2023 №10951.4, складені перевізником ТОВ «Таніт Груп», договір транспортного експедирування від 24.06.2021 №24.06.2021/836-1ОД між ТОВ «Таніт Груп» та ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН», банківський платіжний документ на оплату транспортноекспедиційних витрат від 05.06.2023 № 1031.

Відповідно до п. 1.3 договору транспортного експедирування від 24.06.2021 №24.06.2021/836-1ОД умови надання послуг за цим договором при здійсненні конкретного перевезення вантаж погоджується у відповідній заявці на надання транспортно-експедиційних послуг. Заявку не подано до митного оформлення.

У поданих декларантом рахунках-фактурах на оплату транспортних витрат не зазначено посилання на договір транспортного експедирування від 24.06.2021 №24.06.2021/836-1ОД або заявку до нього. Також даний рахунок не містить інформації щодо маршруту слідування вантажу, що не дає можливості митному органу розрахувати складові митної вартості вартість транспортних витрат.

Довідка про транспортні витрати від 05.06.2023 №10951.4 не містить інформації щодо протяжності у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розміру тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту, що унеможливлює здійснити точний розрахунок витрат на транспортування від місця завантаження до кордону з Україною.

Відповідно до банківського платіжного документу на оплату транспортно-експедиційних витрат від 05.06.2023 № 1031 підприємством ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН» перераховано суму 100 640 грн відповідно до рахунку-фактури на оплату транспортних витрат від 30.05.2023 № TG300523019, призначення платежу «Оплата за ТЕО згідно рахунка від 30.05.2023 № TG300523019». Проте до митного оформлення не подано банківські платіжні документи на оплату транспортно-експедиційних витрат на маршруті Гданськ-Ягодин та територією України.

Відповідно до міжнародної автомобільної накладної CMR від 12.06.2023 №10951/4 перевізником виступає підприємство ФОП « ОСОБА_1 ». Договірні відносини з даним підприємством, яке здійснювало міжнародне перевезення вантажу, не підтверджено.

Пункт 2.3 контракту від 08.07.2022 № LP-60 передбачає, що в ціну товару включено вартість тари, пакування, маркування та завантаження у транспортний засіб. Однак відсутні документи, в яких було б виділено дані складові, що унеможливлює перевірку складових митної вартості (документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товару, тобто неможливість виділення із заявленої ціни товару вартості всіх її складових, що не дає можливості перевірити й оцінити фактурну (дійсну) вартість товару, а також установити фактичний розмір витрат на пакувальні матеріали та інші витрати на пакувальні послуги, з урахуванням яких було сформовано митну вартість оцінюваного товару).

Враховуючи вищевикладене, документи, подані декларантом для підтвердження митної вартості містять розбіжності та не містять інформації про усі складові митної вартості.

Суд вважає, що вказані обставини є обґрунтованими для витребування додаткових документів посадовою особою митниці, оскільки відповідно до статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. Обов`язок зазначення таких відомостей покладено на декларанта.

Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до частини п`ятої статті 54 МК України, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням пункту 3 статті 53 МК України, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прайс-листи на весь асортимент продукції виробника товару; документи, що підтверджують вартість транспортних витрат та страхування товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У відповідь на письмову вимогу митного органу надано лист від 19.06.2023 № 19/06, відповідно до якого декларант відмовився від надання додаткових документів.

Виходячи з поданих документів та неспростованих сумнівів митниці у дійсності заявленої митної вартості та її складових, посадовою особою було застосовано статтю VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі, відповідно до якої оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару, який обкладається митом. Під дійсною вартістю" розуміється ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальному ході торгівлі в умовах вільної конкуренції. Вартість товару, згідно наданих до митного контролю документів, що постачається за договором поставки, не відповідає поняттю дійсної вартості згідно зі статтею VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі.

Враховуючи зазначені в повідомленні митниці результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару, відсутність документального підтвердження відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості товарів, відсутності документів, перекладених на українську мову, які моли б підтвердити правильність обрахунку та заявлення митної вартості, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не міг бути застосований відповідно до пункту 2 статті 58 МК України, пункту 6 статті 54 МК України. У відповідності до частини третьої статті 337 МКУ проведено контроль співставлення та автоматизоване порівняння даних, які містяться в митній декларації або інших документах, поданої для митного оформлення, з даними, які містяться в електронних ресурсах митних органів.

Відсутність у митниці та у декларанта необхідних документів унеможливила застосування методів на основі віднімання та на основі додавання вартості товарів. У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58, 63 МК України, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ).

Враховуючи виявлені у ході перевірки невідповідності у наданих до митного контролю документах, відсутність документального підтвердження складових ціни, що фактично сплачена, та наявності розбіжностей у документах, відповідач зазначив, що основний метод визначення митної вартості товарів (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), неможливо застосувати. Відповідно до зазначеного нормативному ланцюгу, митним органом було скориговано митну вартість із застосуванням резервного методу з дотриманням положень статті 64 МК України за наявною інформацією щодо митного оформлення товарів зі схожими характеристиками: товар №1 за МД від 25.04.2023 №UA100380/2023/675794 на рівні 6,08 дол.США/кг.; товару №3 за МД від 17.05.2023 №UA100340/2023/315975 на рівні 7,16 дол.США/кг.; товару №4 за МД від 19.05.2023 №UA100060/2023/410776 на рівні 2,02 дол.США/шт.. З урахуванням вищезазначеного прийнято рішення про коригування митної вартості від 19.06.2023 №UA806020/2023/000105/2.

Проаналізувавши документи, долучені сторонами до даної поставки, суд дійшов висновку про обґрунтованість сумнівів митного органу у заявленій митній вартості товарів, відповідно наявності законних підстав для витребування додаткових документів. Враховуючи відмову декларанта від надання додаткових документів та підтвердження правильності своїх розрахунків складових митної вартості, суд вважає Рішення про коригування митної вартості від 19.06.2023 №UA806020/2023/000103/2 правомірним.

2. Щодо рішення про коригування митної вартості № UA806000/2023/000105/2 від 19.06.2023, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини четвертої 54 МК України Полтавською митницею здійснений контроль правильності визначення митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У відповідності до статті 337 МК України при проведені перевірки документів, які надані у підтвердження митної вартості та було виявлено наступне.

Поставка товару здійснюється згідно зовнішньоекономічного контракту від 01.09.2021 № LP-42, укладеного між виробником товару «ZHEJIANG YA ZHI XING AUTOMOBILE COMPONENTS CO., LTD» (Китай) та ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН», на умовах поставки FOB Ningbo (CN).

На підставі Правил використання внутрішніх та міжнародних торгових термінів Інкотермс 2010, які були прийняті Міжнародною торговою палатою, та чинні з 01.01.11, умови поставки FOB «франко борт» означають, що всі витрати і ризики втрати або пошкодження товару покладаються на покупця. За умовами терміну FOB на продавця покладаються обов`язки з митного очищення товaру для експорту і всі витрати до перетину товаром поручнів борта судна в порту країни-експортера, а також витрати із завантаження товарів на судно.

До складових митної вартості товару належать фактурна вартість товару, витрати на страхування, фрахт судна. Згідно декларації митної вартості до МД № 23UA88U4 від 19.06.2023 до митної вартості товару включено вартість транспортування до митного кордону України 37743,50 грн. Витрати на страхування вантажу до митної вартості не включено.

Декларантом у підтвердження даних витрат разом з МД подано рахунки-фактури на оплату транспортних витрат від 30.05.2023 №TG300523019 та від 12.06.2023 № TG120623018, довідку про транспортні витрати від 12.06.2023 № 10951.1, складені експедитором ТОВ «Таніт Груп», договір транспортного експедирування від 24.06.2021 № 24.06.2021/836-1ОД між ТОВ «Таніт Груп» та ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН, банківський платіжний документ на оплату транспортно-експедиційних витрат від 05.06.2023 № 1031.

Відповідно до п. 1.3 договору транспортного експедирування від 24.06.2021 №24.06.2021/836-1ОД умови надання послуг за цим договором, при здійсненні конкретного перевезення, вантаж погоджується у відповідній заявці на надання транспортно-експедиційних послуг. Заявку не подано до митного оформлення.

У поданих декларантом рахунках-фактурах на оплату транспортних витрат від 30.05.2023 №та від 12.06.2023 № TG120623018 не зазначено посилання на договір транспортного експедирування від 24.06.2021 №24.06.2021/836-1ОД або заявку до нього.

Також вищезазначені рахунки не містять інформації щодо маршруту слідування вантажу, що не дає можливості митному органу розрахувати складові митної вартості вартість транспортних витрат.

Довідка про транспортні витрати від 12.06.2023 № 10951.1 не містить інформації щодо протяжності у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розміру тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту, що унеможливлює здійснити точний розрахунок витрат на транспортування від місця завантаження до кордону з Україною.

Відповідно до банківського платіжного документу на оплату транспортно-експедиційних витрат від 05.06.2023 № 1031 підприємством ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН» перераховано суму 100 640 грн відповідно до рахунку-фактури на оплату транспортних витрат від 30.05.2023 № TG300523019, призначення платежу «оплата за ТЕО згідно рахунку від 30.05.2023 № TG300523019». Проте до митного оформлення не подано банківські платіжні документи на оплату транспортно-експедиційних витрат на маршруті Гданськ - Ягодин та територією України.

Відповідно до міжнародної автомобільної накладної CMR від 12.06.2023 № 10951/1 перевізником виступає підприємець ОСОБА_1 . Договірні відносини з даним підприємством, яке здійснювало міжнародне перевезення вантажу, не підтверджено.

Пункт 2.3 контракту від 01.09.2021 № LP-42 передбачає, що в ціну товару включено вартість тари, пакування, маркування та завантаження у транспортний засіб. Однак відсутні документи, в яких було б виділено дані складові, що відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ унеможливлює перевірку складових митної вартості (документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товару, тобто неможливість виділення із заявленої ціни товару вартості всіх її складових, що не дає можливості перевірити й оцінити фактурну (дійсну) вартість товару, а також установити фактичний розмір витрат на пакувальні матеріали та інші витрати на пакувальні послуги, з урахуванням яких було сформовано митну вартість оцінюваного товару).

Суд вважає, що вказані обставини впливають на визначення числових значень складових митної та є обґрунтованими для витребування додаткових документів посадовою особою митниці, оскільки відповідно до статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. Обов`язок зазначення таких відомостей покладено на декларанта.

Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, відповідачем правомірно зобов`язано декларанта протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прайс-листи на весь асортимент продукції виробника товару; документи, що підтверджують вартість транспортних витрат та страхування товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Водночас, запропоновані документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів декларант листом від 19.06.2023 № 19/06 відмовився надати.

Враховуючи виявлені у ході перевірки невідповідності у наданих до митного контролю документах, відсутність документального підтвердження складових ціни, що фактично сплачена, та наявності розбіжностей у документах, відповідач зазначив, що основний метод визначення митної вартості товарів (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), неможливо застосувати. Відповідно, аналогічно нормативному ланцюгу, вказаному у попередній поставці, митним органом було скориговано митну вартість із застосуванням резервного методу з дотриманням положень статті 64 МК України за наявною інформацією щодо митного оформлення товарів зі схожими характеристиками товар №1 за МД від 27.03.2023 №UA205170/2023/008248 на рівні 6,16 дол.США/кг. З урахуванням вищезазначеного прийнято рішення про коригування митної вартості від 19.06.2023 №UA806020/2023/000105/2.

Проаналізувавши документи, долучені сторонами до даної поставки, суд дійшов висновку про обґрунтованість сумнівів митного органу у заявленій митній вартості товарів, відповідно наявності законних підстав для витребування додаткових документів. Враховуючи відмову декларанта від надання додаткових документів та підтвердження правильності своїх розрахунків складових митної вартості, суд вважає Рішення про коригування митної вартості № UA806020/2023/000105/2 від 19.06.2023 правомірним.

3. Щодо рішення про коригування митної вартості № UA806020/2023/000107/2 від 27.06.2023, суд вказує на наступне.

Відповідно до частини четвертої 54 МК України Полтавською митницею здійснений контроль правильності визначення митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У відповідності до статті 337 МК України при проведені перевірки документів, які надані у підтвердження митної вартості та було виявлено наступне.

Поставка товару здійснюється згідно зовнішньоекономічного контракту від 08.07.2022 № LP-60, укладеного між фірмою «BG KRON LTD» (Велика Британія) та ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН», на умовах поставки FOB Xingang (CN).

На підставі Правил використання внутрішніх та міжнародних торгових термінів Інкотермс 2010, які були прийняті Міжнародною торговою палатою, та чинні з 01.01.11, умови поставки FOB «франко борт» означають, що всі витрати і ризики втрати або пошкодження товару покладаються на покупця.

За умовами терміну FOB на продавця покладаються обов`язки з митного очищення товaру для експорту і всі витрати до перетину товаром поручнів борта судна в порту країни-експортера, а також витрати із завантаження товарів на судно. До складових митної вартості товару належать фактурна вартість товару, витрати на страхування, фрахт судна.

Згідно декларації митної вартості до МД № 23UA65U0 від 27.06.2023 до митної вартості товару включено вартість транспортування до митного кордону України 145 427,53 грн. Витрати на страхування вантажу до митної вартості не включено.

Декларантом у підтвердження даних витрат разом з МД подано рахунки-фактури на оплату транспортних витрат від 07.06.2023 №TG070623016 та від 22.06.2023 № TG220623015, довідку про транспортні витрати від 22.06.2023 №10995.2, складені експедитором ТОВ «Таніт Груп», договір транспортного експедирування від 24.06.2021 №24.06.2021/836-1ОД між ТОВ «Таніт Груп» та ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН, банківський платіжний документ на оплату транспортно-експедиційних витрат від 09.06.2023 № 1056.

Відповідно до п. 1.3 договору транспортного експедирування від 24.06.2021 №24.06.2021/836-1ОД умови надання послуг за цим договором при здійсненні конкретного перевезення вантаж погоджується у відповідній заявці на надання транспортно-експедиційних послуг. Заявку не подано до митного оформлення.

У поданих декларантом рахунках-фактурах на оплату транспортних витрат від 07.06.2023 №TG070623016 та від 22.06.2023 № TG220623015 не зазначено посилання на договір транспортного експедирування від 24.06.2021 №24.06.2021/836-1ОД або заявку до нього.

Також вищезазначені рахунки не містять інформації щодо маршруту слідування вантажу, що не дає можливості митному органу розрахувати складові митної вартості вартість транспортних витрат.

Довідка про транспортні витрати від 22.06.2023 № 10995.2 не містить інформації щодо протяжності у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розміру тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту, що унеможливлює здійснити точний розрахунок витрат на транспортування від місця завантаження до кордону з Україною.

Відповідно до банківського платіжного документу на оплату транспортно-експедиційних витрат від 09.06.2023 № 1056 підприємством ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН» перераховано суму 90 465 грн. відповідно до рахунку-фактури на оплату транспортних витрат від 07.06.2023 №TG070623016, призначення платежу «оплата за ТЕО згідно рахунку від 07.06.2023 №TG070623016». Проте до митного оформлення не подано банківські платіжні документи на оплату транспортно-експедиційних витрат на маршруті Гданськ - Ягодин та територією України.

Крім того, відповідачем у ході консультацій зазначено, що відповідно до міжнародної автомобільної накладної CMR від 22.06.2023 № 10995/2 перевізником виступає підприємець «Trans4ua» LTD. Договірні відносини з даним підприємством, яке здійснювало міжнародне перевезення вантажу, не підтверджено.

Пункт 2.3 контракту від 08.07.2022 № LP-60 передбачає, що в ціну товару включено вартість тари, пакування, маркування та завантаження у транспортний засіб. Однак відсутні документи, в яких було б виділено дані складові, що унеможливлює перевірку складових митної вартості (документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товару, тобто неможливість виділення із заявленої ціни товару вартості всіх її складових, що не дає можливості перевірити й оцінити фактурну (дійсну) вартість товару, а також установити фактичний розмір витрат на пакувальні матеріали та інші витрати на пакувальні послуги, з урахуванням яких було сформовано митну вартість оцінюваного товару).

Суд вважає, що вказані обставини є обґрунтованими для витребування додаткових документів посадовою особою митниці, оскільки відповідно до статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. Обов`язок зазначення таких відомостей покладено на декларанта.

Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, відповідачем правомірно зобов`язано декларанта протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прайс-листи на весь асортимент продукції виробника товару; документи, що підтверджують вартість транспортних витрат та страхування товару; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У відповідь на письмову вимогу митного органу декларантом листом від 27.06.2023 № 27/06, повідомлено про відмову від надання додаткових документів.

Враховуючи виявлені у ході перевірки невідповідності у наданих до митного контролю документах, відсутність документального підтвердження складових ціни, що фактично сплачена, та наявності розбіжностей у документах, відповідач зазначив, що основний метод визначення митної вартості товарів (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), неможливо застосувати. Відповідно, аналогічно нормативному ланцюгу, вказаному у попередній поставці, митним органом було скориговано митну вартість із застосуванням резервного методу з дотриманням положень статті 64 МК України за наявною інформацією щодо митного оформлення товарів зі схожими характеристиками: товару № 2 за МД від 20.06.2023 №UA110140/2023/004955 на рівні 3,58 дол.США/кг; товару № 4 за МД від 23.05.2023 №UA806020/2023/006152 на рівні 2,21 дол. США/кг; товару № 6 за МД від 17.02.2023 №UA209120/2023/004251 на рівні 3,64 дол. США/кг; товару № 7 за МД від 26.04.2023 №UA408020/2023/027789 на рівні 6,46 дол. США/шт.; товару № 8 за МД від 23.03.2023 №UA100230/2023/006203 на рівні 2,02 дол. США/кг.

Таким чином, проаналізувавши документи, долучені сторонами до даної поставки, суд дійшов висновку про обґрунтованість сумнівів митного органу у заявленій митній вартості товарів, відповідно наявності законних підстав для витребування додаткових документів. Враховуючи відмову декларанта від надання додаткових документів та підтвердження правильності своїх розрахунків складових митної вартості, суд вважає Рішення про коригування митної вартості від 27.06.2023 № UA806020/2023/000107/2 правомірним.

4. Щодо рішення про коригування митної вартості № UA806020/2023/000108/2 від 20.07.2023, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини четвертої 54 МК України Полтавською митницею здійснений контроль правильності визначення митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У відповідності до статті 337 МК України при проведені перевірки документів, які надані у підтвердження митної вартості та було виявлено наступне.

Поставка товару здійснюється згідно зовнішньоекономічного контракту від 19.07.2021№ LP-05, укладеного між фірмою «ZHUCHENG CITY JIANGSHAN INDUSTRIAL AND TRADING CO.,LTD» (Китай) та ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН», на умовах поставки FOB NINGBO (CN).

На підставі Правил використання внутрішніх та міжнародних торгових термінів Інкотермс 2010, які були прийняті Міжнародною торговою палатою, та чинні з 01.01.11, умови поставки FOB «франко борт» означають, що всі витрати і ризики втрати або пошкодження товару покладаються на покупця. За умовами терміну FOB на продавця покладаються обов`язки з митного очищення товaру для експорту і всі витрати до перетину товаром поручнів борта судна в порту країни-експортера, а також витрати із завантаження товарів на судно. До складових митної вартості товару належать фактурна вартість товару, витрати на страхування, фрахт судна.

Згідно декларації митної вартості до МД №23UA75U0 від 19.07.2023 до митної вартості товару включено вартість транспортування до митного кордону України 20847,02 грн. Витрати на страхування вантажу до митної вартості не включено.

Декларантом у підтвердження даних витрат разом з МД подано рахунки-фактури на оплату транспортних витрат від 14.07.2023 №TG140723013 та від 27.06.2023 № TG270623011, довідку про транспортні витрати від 14.07.2023 №11163.1, складені експедитором ТОВ «Таніт Груп», договір транспортного експедирування від 24.06.2021 №24.06.2021/836-1ОД укладений між ТОВ «Таніт Груп» та ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН, банківський платіжний документ на оплату транспортно-експедиційних витрат від 30.06.2023 № 1135.

Відповідно до п. 1.3 договору транспортного експедирування від 24.06.2021 №24.06.2021/836-1ОД умови надання послуг за цим договором при здійсненні конкретного перевезення вантажу погоджується у відповідній заявці на надання транспортно-експедиційних послуг.

Довідка про транспортні витрати від 26.05.2023 № 199, яку подано до митного оформлення не містить інформації щодо протяжності у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розміру тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту, що унеможливлює здійснити точний розрахунок витрат на транспортування від місця завантаження до кордону з Україною.

Подані декларантом рахунки-фактури на оплату транспортних витрат 14.07.2023 №TG140723013 та від 27.06.2023 № TG270623011 не містять інформації щодо маршруту слідування вантажу, що не дає можливості митному органу розрахувати складові митної вартості вартість транспортних витрат.

Відповідно до банківського платіжного документу на оплату транспортно-експедиційних витрат від 30.06.2023 № 1135 підприємством ТОВ «ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН» перераховано суму 92315,00 грн. відповідно до рахунку-фактури на оплату транспортних витрат від 27.06.2023 № TG270623011, призначення платежу «оплата за ТЕО згідно рахунку від 27.06.2023 № TG270623011. Проте до митного оформлення не подано банківські платіжні документи на оплату транспортно-експедиційних витрат на маршруті Гданськ - Ягодин та територією України.

Пункт 2.3 контракту від 19.07.2021 № LP-05 передбачає, що в ціну товару включено вартість тари, пакування, маркування та завантаження у транспортний засіб. Однак відсутні документи, в яких було б виділено дані складові, що унеможливлює перевірку складових митної вартості (документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товару, тобто неможливість виділення із заявленої ціни товару вартості всіх її складових, що не дає можливості перевірити й оцінити фактурну (дійсну) вартість товару, а також установити фактичний розмір витрат на пакувальні матеріали та інші витрати на пакувальні послуги, з урахуванням яких було сформовано митну вартість оцінюваного товару).

Суд вважає, що вказані обставини є обґрунтованими для витребування додаткових документів посадовою особою митниці, оскільки відповідно до статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. Обов`язок зазначення таких відомостей покладено на декларанта.

Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, відповідачем правомірно зобов`язано декларанта протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: виписку з бухгалтерської документації, каталоги, специфікації, прайс-листи на весь асортимент продукції виробника товару, документи, що підтверджують вартість транспортних витрат, договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, копію митної декларації країни відправлення, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У відповідь на письмову вимогу митного органу декларантом листом від 20.07.2023 № 20/07, повідомлено про відмову від надання додаткових документів.

Враховуючи виявлені у ході перевірки невідповідності у наданих до митного контролю документах, відсутність документального підтвердження складових ціни, що фактично сплачена, та наявності розбіжностей у документах, відповідач зазначив, що основний метод визначення митної вартості товарів (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), неможливо застосувати. Відповідно, аналогічно нормативному ланцюгу, вказаному у попередніх поставках, митним органом було скориговано митну вартість із застосуванням резервного методу з дотриманням положень ст. 64 МК України за наявною інформацією щодо митного оформлення товарів № 1-3 зі схожими характеристиками.

Таким чином, проаналізувавши документи, долучені сторонами до даної поставки, суд дійшов висновку про обґрунтованість сумнівів митного органу у заявленій митній вартості товарів, відповідно наявності підстав для витребування додаткових документів. Враховуючи відмову декларанта від надання додаткових документів та підтвердження правильності своїх розрахунків складових митної вартості, суд вважає Рішення про коригування митної вартості від 20.07.2023 № UA806020/2023/000108/2 правомірним.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі Hirvisaari v. Finland від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно з пунктом 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі Ruiz Torija v. Spain від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно з пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Разом з тим, статтею 52 МК України передбачено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Пунктом 2 частини 2 статті 52 МК України встановлено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Частиною 1 статті 53 МК України передбачено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів визначений у частині другій статті 53 МК України.

Частиною 3 статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.

Відповідно до статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів покладено на митний орган.

Аналіз наведених статей свідчить, що обов`язок доведення митної ціни товару є взаємопов`язаним між декларантом та суб`єктом владних повноважень. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. При цьому в розумінні наведених статей сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Дослідивши матеріали справи та докази, надані стороною позивача та відповідача у їх сукупності, суд дійшов висновку, що відповідачем Полтавською митницею обґрунтовано наявність сумнівів у повноті та достовірності декларування митної вартості позивачем за спірними поставками товарів, у той час як позиція позивача ґрунтується на незгоді з рішеннями митного органу без обґрунтування правильності власних розрахунків або відмови від надання додаткових документів.

До базових принципів як митного, так і адміністративного права, віднесені добросовісність учасників правовідносин, сумлінне виконання сторонами своїх обов`язків, право на доведення правомірності своєї позиції, вимог, що кореспондується із відповідним обов`язком, тощо. Суд вважає, що позивачем не використано свого права на підтвердження правильності декларування митної вартості товарів та відповідно правомірності своєї позиції у даній адміністративній справі, та не виконано покладеного на нього приписами Митного кодексу України обов`язку в частині надання додаткових документів на вимогу митного органу, що унеможливило прийняття відповідачем першого методу визначення митної вартості товарів як достатньо обґрунтованого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи вищенаведене та проводячи системний аналіз правових норм, суд прийшов до висновку щодо невідповідності вимог позивача чинному законодавству України.

Згідно зі статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем не надано доказів протиправності дій посадових осіб митниці при винесенні оскаржуваних рішень про коригування митної вартості та карток відмови, у той час як відповідачем належними та допустимими доказами доведено правомірність своїх дій та рішень. Відповідно, у задоволенні позову слід відмовити повністю.

Правові підстави для відшкодування судових витрат у відповідності до ст. 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН" до Полтавської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості, відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 27 грудня 2023 року

Учасники справи:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН" (вул. Мазепи, буд. 4А/6А,м. Рівне,Рівненська обл.,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 43828799)

Відповідач - Полтавська митниця (вул. Кукоби Анатолія, 28,м. Полтава,Полтавська обл.,36022, ЄДРПОУ/РНОКПП 43997576)

Суддя Д.П. Зозуля