Справа № 580/12274/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 грудня 2023 року справа № 580/12274/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/12274/23

за позовом ТОВ «Інвейбуд» (вул. Смілянська 173/1, м. Черкаси, 18007, )

до Головного управління ДПС у Черкаській області (вул. Хрещатик 235, м. Черкаси, 18002, ЄДРПОУ ВП 44131663), Державної податкової служби України (площа Львівська 8, м.Київ, 04053, ) про визнання протиправним індивідуального акта, постановив ухвалу.

21.12.2023 вх. №57525/23 ОСОБА_1 , звернувшись до суду з позовом «про визнання протиправним та скасування ППР щодо податку на додану вартість» до Головного управління ДПС у Черкаській області, Державної податкової служби України усупереч вимог ч.7 ст.161 КАС України такого індивідуального акта не надає, проте формує вимоги до різних відповідачів, що не охоплюють оскарження ППР, а доказ сплати судового збору без розрахунку суми надає лише щодо вимог до одного із відповідачів.

Під час тлумачення термінопоняття «вимога» має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача необхідно визначати окремо (висновки ВС у справі № 758/5118/21).

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Самопредставництво юридичної особи здійснюється виключно її керівником або уповноваженим законом, статутом чи положенням членом виконавчого органу. Сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до позиції ВС допуск відповідної особи до участі у справі можливий лише у випадку сукупної наявності умов (03.02.2020 ухвала у справі № 160/6823/19).

Дія статті 59 КАС України не поширюється на випадки самопредставництва юридичної особи.

Згідно з пунктом 13 частини другої статті 9 Закону № 755-IV у Єдиному державному реєстрі містяться відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

Наразі власником, керівником з дати заснування 30.01.2020 значиться ОСОБА_2 , а не підписант позовної заяви ОСОБА_1 , який не підтвердив повноважень самопредставництва.

Витяг з державного реєстру, в якому зазначені відомості про особу, яка підписала процесуальний документ (позовну заяву та/або скаргу), як таку, яка може вчиняти дії в порядку самопредставництва, є належним і достатнім доказом підтвердження таких повноважень (висновки Верховного Суду у постановах від 16 вересня 2021 року у справі №280/8728/20, від 28 квітня 2022 року у справі №160/9003/21, від 04 серпня 2022 року у справі №640/12628/21).

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Згідно з частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, на звернення до адміністративного суду, якщо особа вважає, що суб`єктом владних повноважень порушені права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України у позові не зазначено про наявність електронного кабінету.

Згідно з п.3 ч.4 ст.169 КАС України позов повертається якщо не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Подібна позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 31.10.2023 у справі №520/8559/22.

Формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Натомість надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

Верховний Суд у постанові від 13.03.2019 у справі №814/218/14 зазначив, що під зловживанням процесуальними правами варто розуміти форму умисних, несумлінних дій учасників процесу. Верховний Суд у справі №440/7433/21 зазначив, що у частині другій статті 45 КАС України наведений перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, який, однак, не є вичерпним, оскільки суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 5, 19, 45, 160, 161, 169, 241-243, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ТОВ «Інвейбуд» () залишити без руху.

Надати для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії даної ухвали на підтвердження права звертатися до суду від юридичної особи.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено кожним відповідачем; надання доказів на підтвердження протиправної бездіяльності відповідів; обрання належного формалізованого способу захисту відповідно до ст.5 у контексті повноважень суду відповідно до ст.245 КАС України; доказу сплати судового збору щодо вимог до різних відповідачів з розрахунком суми; відомостей про наявніть електронного кабінету.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА