Справа № 820/1965/16
Суддя: Блажівська Н.Є.
Дата ухвалення: 2023-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 грудня 2023 року

м. Київ

справа №820/1965/16

адміністративне провадження № К/990/44187/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Блажівської Н.Є.,

суддів: Дашутіна І.В., Шишова О.О.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 31 жовтня 2023 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Промметсплав" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень,

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Промметсплав» звернулося до суду з позовом до Центральної об`єднаної держаної податкової інспекції міста Харкова Головного управління ДФС у Харківській області (далі також - Відповідач), в якому просило скасувати податкові повідомлення-рішення.

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 16 травня 2016 року, яка залишена без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2016 року, адміністративний позов задоволено. Скасовано податкові повідомлення-рішення Центральної об`єднаної державної податкової інспекції міста Харкова Головного управління ДФС у Харківській області від 6 квітня 2016 року №, №, №, прийняті щодо товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОММЕТСПЛАВ".

Постановою Верховного Суду від 5 листопада 2021 року замінено відповідача у даній справі - Центральну об`єднану держану податкову інспекцію міста Харкова Головного управління ДФС у Харківській області, його правонаступником - Головним управлінням ДПС у Харківській області. Скасовано постанову Харківського окружного адміністративного суду від 16 травня 2016 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2016 у справі №820/1965/16 та направлено справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16 березня 2023 року задоволено адміністративний позов.

16 травня 2023 року на зазначене рішення суду Головне управління ДПС у Харківській області подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 29 червня 2023 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області залишено без руху з підстав несплати судового збору та надано строк для усунення недоліків протягом 10 днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надання оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 32 208,00 грн.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 11 серпня 2023 року апеляційна скарга повернута скаржнику у зв`язку з несплатою судового збору.

Копія ухвали суду про повернення апеляційної скарги отримана апелянтом 11 серпня 2023 року об 15:54, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа в електронний кабінет системи "Електронний Суд".

15 вересня 2023 року ГУ ДПС у Харківській області повторно подало апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 16 жовтня 2023 року визнано наведені у клопотанні підстави пропуску строку неповажними, апеляційна скарга залишена без руху через пропуск строку звернення з апеляційною скаргою та не сплатою судового збору, наданий 10 денний строк для усунення її недоліків шляхом направлення до суду заяви із зазначенням інших поважних причин пропуску строку та сплати судового збору.

26 жовтня 2023 року на виконання вимог ухвали суду Відповідач надав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування клопотання вказував, що: вперше апеляційна скарга подана своєчасно, проте ухвалою апеляційного суду від 11 серпня 2023 її повернуто заявнику з підстав несплати судового збору; повторно апеляційна скаргу подана у найкоротший строк з моменту, коли Відповідач дізнався про повернення апеляційної скарги: відсутні коштів для сплати судового збору, в зв`язку з карантинними обмеженнями та надалі введенням на території України воєнного стану; що 14 вересня 2023 року ним сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги у даній справі, проте клопотання про долучення платіжного доручення від 14 вересня 2023 року помилково направлено до іншої справи.

Ухвалою від 31 жовтня 2023 року Другий апеляційний адміністративний суд в задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16 березня 2023 року відмовив. Відмовив у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16 березня 2023 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Промметсплав» до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, суд виходив із того, що скаржник пропустив строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції й зазначені ним у клопотанні підстави пропуску строку на апеляційне оскарження не є поважними.

27 грудня 2023 року на адресу Верховного Суду надійшла касаційна скарга, у якій скаржник просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Обґрунтовуючи вимоги касаційної скарги, скаржник посилається на те, що суд апеляційної інстанції допустив порушення норм процесуального права і, як наслідок, дійшов помилкового висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження у справі.

Перевіряючи доводи касаційної скарги, суд виходить з такого.

Частиною першою статті 295 КАС України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з частиною другою статті 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

За правилами частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (пункт четвертий частини першої статті 299 КАС України).

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Тобто, особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Це стосується і заявників, які діють як суб`єкти владних повноважень й, до того ж, є бюджетними установами, фінансування яких здійснюється з Державного бюджету України, в тому числі щодо видатків на сплату судового збору, а тому кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі такої установи своєчасно і у повному обсязі.

Відтак, органи влади (у тому числі й податкові), що діють як суб`єкти владних повноважень від імені Держави та є учасниками процесу, мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не повинні допускати затримки та невиправданого зволікання при виконанні своїх процесуальних обов`язків.

Ухвалюючи рішення, апеляційний суд наголосив, що:

- вперше Відповідач своєчасно подав апеляційну скаргу, проте з підстав не сплати судового збору ухвалою її повернуто, в подальшому ним сплачено судовий збір 14 вересня 2023 року та повторно подано апеляційну скаргу 15 вересня 2023 року; колегія суддів не заперечує права апелянта на повторне звернення з апеляційною скаргою, однак, у цій справі з моменту прийняття рішення суду першої інстанції (16 березня 2023) до моменту повторного звернення минуло майже півроку;

- доказів неможливості сплатити судовий збір з дати подання апеляційної скарги вперше до дня його фактичної сплати Відповідач не надав;

- вказані скаржником причини пропуску строку оскарження не виправдовують втручання у принцип judicata, що також виключає підстави для визнання причин пропуску строку апеляційного оскарження поважними;

- питання поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках. Апелянт не зазначає та не надає доказів, яким чином запровадження воєнного стану в Україні вплинуло на пропуск строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у цій справі;

- Відповідачм не підтверджено поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження з 14 серпня 2023 року (день повернення апеляційної скарги) до 15 вересня 2023 року (дня повторної подачі апеляційної скарги), а тому суд не вбачає підстав для визнання наведених скаржником у клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження підстав пропуску такого строку поважними.

За встановленими у цій справі обставинами, повторне звернення з апеляційною скаргою відбулося більше, ніж через місяць з дня повернення вперше поданої апеляційної скарги, що не може бути визнано розумним та оптимальним строком для реалізації права на повторне звернення до суду з апеляційною скаргою. Загальний строк, що минув з дня ухвалення рішення суду першої інстанції і до моменту повторного подання апеляційної скарги - майже шість місяців, що значно виходить за межі встановленого строку на апеляційне оскарження. Причин, які позбавляли можливості звернутися з апеляційною скаргою повторно у більш стислі строки скаржник не зазнав, натомість посилався на відсутність коштів.

Усталеною є позиція Верховного Суду про те, що відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

Також Верховний Суд неодноразово зазначав, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку для суб`єкта владних повноважень без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу такого суб`єкта, що, в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його поновлення/продовження. Така позиція викладена в постановах Верховного Суду, зокрема, але не виключно: від 31 серпня 2023 року у справах № 340/6025/22, № 460/15983/21, від 19 липня 2023 у справі №620/5941/22, від 23.03.2023 у справі № 761/28821/20.

Жодних причин, які б були у причинно-наслідковому зв`язку між обставиною введення воєнного стану і пропуском строку на апеляційне оскарження судового рішення, які мали місце у період з 16 березня 2023 (дата ухвалення рішення судом першої інстанції) і до 15 вересня 2023 року (дата подання апеляційної скарги вдруге) Відповідач не зазначив. Доказів того, що обставина введення воєнного стану мала прямий вплив на пропуск строку Відповідач не надав.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що апеляційним судом прийнято правильне рішення про відмову у відкритті апеляційного провадження за скаргою Відповідача, оскільки зазначені скаржником причини пропуску строку визнані неповажними і на пропозицію суду Відповідач не зазначив поважних причин пропуску строку. Відсутнє посилання на наявність таких і в касаційній скарзі.

У наведених скаржником справах Верховним Судом сформовані висновки з урахуванням конкретних установлених фактичних обставин у справі, залежно від яких були відповідним чином застосовані норми процесуального права.

Слід зазначити, що право на апеляційний та у визначених законом випадках касаційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

Відповідно до частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З огляду на наведене та виходячи з того, що правильне застосовування апеляційним судом норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення та доводи наведені у касаційній скарзі не спростовують наведеного, колегія суддів вважає, що у відкритті касаційного провадження за поданою касаційною скаргою слід відмовити.

Керуючись статтею 333 КАС України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 31 жовтня 2023 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Промметсплав" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень.

Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити скаржнику, а копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Н.Є. Блажівська

Судді: І.В. Дашутін

О.О. Шишов