Справа № 600/4352/22-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2023-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2023 р. м. Чернівці Справа №600/4352/22-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Григораша В.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Управління освіти Чернівецької міської ради до Південний офіс Держаудитслужби, в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Радивилівмолоко" про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИВ:

До Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Управління освіти Чернівецької міської ради (позивач) до Управління Південного офісу Держаудитслужби у Миколаївській області (відповідач), з такими позовними вимогами:

визнати протиправним та скасувати висновок Південного офісу Держаудитслужби у Миколаївській області про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2021-11-29-000919-с від 30.11.2022.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідно до наказу Південного офісу Держаудитслужби у Миколаївській області розпочато проведення проведення моніторингу закупівлі №UA-2021-11-29-000919-с, проведеної Управлінням освіти Чернівецької міської ради. За наслідками проведеного моніторингу, оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, в якому зазначено про порушення управлінням вимог п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №992, а саме укладено додаткову угоду від 03.10.2022 №1 з ТОВ "Радивилівмолоко" за відсутності законодавчо визначених підстав для збільшення ціни за одиницю товару. Разом із цим, за результатами аналізу питання розміщення інформації про закупівлю електронній системі закупівель встановлено порушення п. 3 ч. 2 ст. 21 Закону №992.

Із указаним висновком позивач не погоджується, оскільки вважає, що додаткова угода укладена сторонами з дотриманням вимог Цивільного кодексу, Господарського кодексу , Закону України "Про публічні закупівлі". Окрім цього, позивач посилався на те, що в ході проведення моніторингу закупівель відповідачем не було встановлено порушення, яке має негативний вплив для бюджету, у спірному висновку не зазначено порушень щодо неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів.

Незрозумілим, на думку позивача є зобов`язання відповідача усунути порушення, оскільки не визначено, яких саме конкретно заходів необхідно вжити, на підставі яких саме норм Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України визнати недійсними умови додаткової угоди.

Ухвалою суду від відкрито від 02.01.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом Управління освіти Чернівецької міської ради до Управління південного офісу Держаудитслужби у Миколаївській області про визнання протиправним та скасування висновку.

Ухвалою суду від 19.01.2023 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Радивилівмолоко".

Ухвалою суду від 23.01.2023 клопотання про заміну первісного відповідача у адміністративній справі №600/4352/22-а задоволено. Замінено первісного відповідача у адміністративній справі №600/4352/22-а з Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області на належного відповідача - Південний офіс Держаудитслужби в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області ().

Відповідач, не погоджуючись з позовними вимогами, подав до суду відзив на позовну заяву в якому зазначив, що у ході проведення моніторингу процедури закупівлі встановлено, що відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №992 до договору про закупівлю віл 12.01.2022 №15 вносились зміни щодо істотних умов договору щодо збільшення ціни за кілограм товару з 165,00 грн до 181,48 грн.

На думку відповідача, у позивача відсутнє документальне підтвердження щодо збільшення ціни за одиницю товару згідно з додатковою угодою.

Вважає, що відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією і законами України.

Не погоджуючись із відзивом на позовну заяву, позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якому посилався на те, що довідка Головного управління статистики у Чернівецькій області від 12.09.2022 є належним доказом, який встановлює коливання ціни на масло вершкове, містить інформацію щодо коливання цін в період між датою укладання договору та датою укладанням додаткової угоди про зміну ціни від 03.10.2022 та є належною підставою для укладання додаткової угоди.

Щодо порушення, на думку відповідача, п. 3 ч. 2 ст. 21 Закону №992 позивач вказував, що замовником зазначено всі необхідні відомості, визначені Законом, зокрема і відомості про місце надання послуг, а саме в полі Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг значиться напис: « 0 Україна, 2, відповідно до документації 4».

Зазначав, що технічна можливість майданчика Prozzoro надає можливість замовнику, в разі необхідності, вказувати у цьому полі напис «відповідно до документації», при цьому не вказуючи конкретну адресу поставки товару. Така необхідність обумовлена тим, що товар постачався до навчальних закладів та садків м. Чернівці за 52 різними адресами, тому їх перелік був затверджений Додатком 2 до Тендерної документації.

Оскаржуваним висновком відповідачем порушено право позивача на самостійне, без обмежень здійснення господарської діяльності як замовника, відповідно до умов договору та законодавства.

Третьою особою надано пояснення по справі, згідно яких повідомило, що товариство звернулось до позивача із листом від 12.09.2022 №32 у якому повідомило, що закупівельна ціна на товар постійно змінюється в сторону збільшення, що підтверджується моніторингом цін на споживчому ринку. У зв`язку із цим, товариство просило розглянути можливість внесення змін по цінах на продукцію, яка поставляється згідно договору. До вказаного листа додано довідку Головного управління статистики у Чернівецькій області від 12.09.2022.

Відповідно до даних довідки, управлінням освіти розраховано відсоток коливання ціни наступним чином: відсоток коливання ціни товару на ринку = ((середня ціна на товар у серпні 2022 року середня ціна на товар у січні 2022) / середня ціна на товар у січні 2022))*100 = ((64,36-52,53)/52,53)*100=22,52.

Зважаючи на те, що збільшення ціни за одиницю товару можливе тільки до 10, то ціну за одиницю товару по договору було збільшено всього на 9,98 %, без збільшення суми, визначеної в договорі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Зважаючи на відсутність клопотання будь-якої зі сторін про інше, суд вважає за можливе продовжити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Перевіривши матеріали справи, встановивши фактичні обставини в справі, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини.

Згідно наказу Південного офісу Держаудитслужби в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області "Про початок моніторингу процедур закупівлі" від 17.11.2022 №46-З розпочато проведення моніторингу процедури закупівлі №UА-2021-11-29-000919-с.

За результатами моніторингу процедури закупівлі, відповідачем 30.11.2022 складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-10-009341-а.

Як видно зі змісту висновку, предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, розміщення інформації про закупівлю в електронні системі закупівель, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України "Про публічні закупівлі", розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору змісту тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору.

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2022 Управління освіти Чернівецької міської ради; оголошення про проведення відкритих торгів; тендерна документація; перелік змін до закупівлі, протокол від 29.11.2021; реєстр отриманих тендерних пропозицій; тендерна пропозиція ТОВ "Радивилівмолоко"; протокол розгляду тендерних пропозицій (рішення про намір укласти договір про закупівлю) від 23.12.2021; повідомлення про намір укласти договір; договір про закупівлю від 12.01.2022 №15; додаткова угода від 03.10.2022 №1 до договору про закупівлю; повідомлення про внесення змін до договору від 03.10.2022; звіт про результати проведення процедури закупівлі; пояснення Замовника, розміщені в електронній системі закупівель 22.11.2022 та 25.11.2022.

Згідно пункту 2 констатуючої частини висновку за результатами аналізу питання розміщення інформації про закупівлю в електронній системі закупівель встановлено порушення п. 3 ч. 2 ст. 21 Закону №992.

За результатами аналізу питання дотримання вимог законодавства в частині внесення зміг до договору про закупівлю встановлено порушення п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №992.

За результатами аналізу питань дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відомості умов тендерної документації вимогам Закону, розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відомості умов договору змісту тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.

Пунктом 3 констатуючої частини висновку визначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі" Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївські області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень зокрема, шляхом: визнання недійним умов додаткової угоди від 03.10.2022 №1, які стосуються збільшення ціни за одиницю товару за договором від 12.01.2022 №15 з дотриманням положень Господарського кодексу України, Цивільного кодексу України та з урахуванням статті 217 Цивільного кодексу України.

Вважаючи протиправним висновок Південного офісу Держаудитслужби у Миколаївській області про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2021-11-29-000919-с від 30.11.2022, позивач звернувся до суду з даним позовом.

До спірних правовідносин суд застосовує наступні положення законодавства та робить висновки по суті спору.

Статтею 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993року № 2939-XII (далі - Закон №2939-XII).

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону №2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до ст. 2 Закону №2939-XII Головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 5 Закону №2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється, зокрема, шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі". Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 №922-VIII (ділі - Закон №922-VIII).

Відповідно до п. 14 ст. 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульовано положеннями ст. 8 Закону №922-VIII.

Частиною 1 зазначеної статті визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Одночасно, законодавством встановлено чіткий проміжок часу, протягом якого може бути призначений моніторинг.

Зокрема, абз. 2 ч. 1 ст. 8 Закону №922-VIII визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до ч. 2 ст.8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом (ч. 3 ст. 8 Закону №922-VIII).

Відповідно до ч.ч. 4-7 ст. 8 Закону № 922-VIII, строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Відповідно до ч. 19 ст. 8 Закону №922-VIII наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 01.10.2020 за №95888/35241 затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі Порядок №552).

Відповідно до розділу ІІІ Порядку №552 у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі"; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.

Судом встановлено, що згідно наказу Південного офісу Держаудитслужби в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області "Про початок моніторингу процедур закупівлі" від 17.11.2022 №46-З розпочато проведення моніторингу процедури закупівлі №UА-2021-11-29-000919-с.

30.11.2022 за результатами моніторингу процедури закупівлі, відповідачем складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-10-009341-а, в якому відповідачем за результатами аналізу питання розміщення інформації про закупівлю в електронній системі закупівель встановлено порушення п. 3 ч. 2 ст. 21 Закону.

За результатами аналізу питання дотримання вимог законодавства в частині внесення зміг до договору про закупівлю встановлено порушення п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону.

Щодо висновку відповідача про порушення позивачем законодавства про публічні закупівлі внаслідок не зазначення інформації про місце поставки товарів суд дійшов до наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 21 Закону №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити, зокрема, інформацію про кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 33 Закону №922-VIII повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити, серед іншого, інформацію про кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг.

Судом установлено, що в оголошені про проведення відкритих торгів у рядку «Місце поставки товарів, або місце виконання робіт чи надання послуг» вказано: « 0 Україна, 2, відповідно до документації 4».

Як зазначалось позивачем, обґрунтування позовних вимог, технічна можливість майданчика Prozzoro надає можливість замовнику, в разі необхідності, вказувати у цьому полі напис «відповідно до документації», при цьому не вказуючи конкретну адресу поставки товару. Така необхідність обумовлена тим, що товар постачався до навчальних закладів та садків м. Чернівці за 52 різними адресами, тому їх перелік був затверджений Додатком 2 до Тендерної документації.

В додатку 2 до тендерної документації, яка надана позивачем до суду адреси навчальних закладів та дитячих садків м. Чернівці, до яких постачався товар масло вершкове.

Суд зазначає, що безпосередньо Законом №922-VIII або будь-яким іншим нормативно-правовим актом у сфері публічних закупівель чітко не визначено, як саме та у який конкретний спосіб замовником повинно вказуватися місце постачання товарів або послуг в оголошенні про проведення закупівлі.

Тендерна документація - це, по суті, інструкція, на підставі якої постачальники будуть готувати свої пропозиції, в якій прописуються кваліфікаційні критерії до постачальників, технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, проект договору, критерії та методику оцінки тендерних пропозицій, інформацію про мову, валюту тощо.

Під час створення та публікації оголошення про закупівлю замовник вносить в нього лише основні дані про свою закупівлю, інформацію про предмет закупівлі, терміни періоду подачі пропозиції тощо, а також, замовник прикріплює тендерну документацію, де більш детально прописані вимоги до пропозицій постачальників.

Тобто, тендерна документація є невід`ємною частиною оголошення про закупівлю.

Таким чином, суд вважає хибним висновок відповідача про порушення позивачем норм чинного законодавства в частині зазначення інформації про місце поставки товарів.

Стосовно виявленого відповідачем порушення позивачем п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №922-VIII, суд зазначає наступне.

Статтею 41 Закону №922-VIII визначено основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього.

У ч. 1 ст. 41 Закону №922-VIII визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Згідно ч. 4 ст. 41 Закону №922-VIII умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Пунктом 2 ч. ст. 41 Закону №922-VIII визначено, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватись після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.

Судом встановлено, що 12.01.2022 між Управлінням освіти Чернівецької міської ради (Замовник) та ТОВ "Радивилівмолоко" (Постачальник) укладено договір №15 про закупівлю товару за бюджетні кошти, згідно п. 1.1 якого Постачальник зобов`язується поставити Замовнику масло вершкове ДК 021:2015:15530000-2 вершкове масло, зазначений у специфікації (додаток 1 до цього договору), а Замовник прийняти і оплатити такий товар.

Згідно специфікації до договору №15 про закупівлю товару за бюджетні кошти від 12.01.2022 Постачальник зобов`язувався поставити позивачу товар - масло вершкове ДК 021:2015:15530000-2 у фасуванні вагою від 0,2 до 5 кг у кількості 11600 кг за ціною 165,00 грн за одиницю, загальною вартістю 1914000,00 грн.

12.09.2022 ТОВ "Радивилівмолоко" звернулось до Управління освіти Чернівецької міської ради із листом №32, яким повідомило про те, що закупівельна ціна товару змінюється постійно в сторону збільшення, що підтверджується моніторингом цін Торгово-промислової палати та Динамікою цін (тарифів) на споживчому ринку. У зв`язку із цим, просило розглянути можливість внести зміни в ціні на продукцію, яка поставляється згідно договору №15 від 12.01.2022.

03.10.2022 між зазначеними вище сторонами укладено додаткову угоду №1 до договору №15 від 12.01.2022, згідно якої сторони домовились про збільшення ціни за одиницю товару до 10 % у зв`язку із коливанням ціни такого товару на ринку та без збільшення загальної вартості договору.

Згідно специфікації до додаткової угоди №1 до договору №15 від 12.01.2022 з 01.10.2022 ціну за кг масла вершкового визначено у розмірі 181,4 грн.

Пунктом 3.4 договору №15 від 12.01.2022 визначено, що зміни ціни за одиницю товару не більше як на 10 % у сторону збільшення у разі коливання ціни такого товару на ринку можлива не раніше, ніж через дев`яносто календарних днів з дати укладення договору.

Згідно п. 3.5 договору №15 від 12.01.2022 належним підтвердженням факту коливання ціни товару на ринку є довідка (лист, тощо) органу (установи, організації), який уповноважений надавати такі відомості.

Таким чином, як і п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №922-VIII, з яким кореспондуються й положення п.п. 3.4 та 3.5 договору про закупівлю товару за бюджетні кошти №15 від 12.01.2022 сторонам надано право змінювати ціну товару за умови документального підтвердження наявності коливання ціни товару, що є предметом договору, на ринку.

Суд зазначає, що Закон №922-VIII встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених Законом №922-VIII, а саме п. 2 ч. 5 ст. 41 у випадку коливання цін на ринку чи то у бік збільшення, чи у бік зменшення, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо ціни товару, при цьому не більше ніж на 10% та не збільшуючи загальну суму договору.

Відповідно, зміна істотних умов договору про закупівлю, зокрема збільшення ціни за одиницю товару, є правомірною виключно за таких умов: відбувається за згодою сторін; порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входи до тендерної документації); підстава збільшення коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником); ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10%; загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися.

Під коливанням ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення, та таке коливання має відбуватись саме в період після укладання договору і до внесення змін до нього чи у період між попередніми та наступними змінами до договору.

На підтвердження збільшення коливання ціни на масло вершкове на ринку, позивачем додано до матеріалів справи довідку Головного управління статистики у Чернівецькій області від 12.09.2022 №03.3-31/3360-22, згідно якої середня ціна на масло вершкове у січні 2022 становила 52,53 грн, в той час як середня ціна на масло вершкове у серпні 2022 становила 63,36 грн.

Як встановлено судом, ціну за одиницю товару по договору №15 від 12.01.2022 було збільшено сторонами згідно додаткової угоди №1 від 03.10.2022 на 9,98 %, що не призвело до збільшення суми, визначеної в цьому договорі.

Суд звертає увагу на те, що чинне законодавство про публічні закупівлі не визначає, які органи, установи чи організації мають право надавати інформацію щодо коливання цін на ринку, які документи можуть підтверджувати таке коливання і яка форма викладу інформації щодо такого коливання має бути дотримана.

Зважаючи на викладене, суд враховує довідку Головного управління статистики у Чернівецькій області від 12.09.2022 №03.3-31/3360-22 як доказ підтвердження коливання цін на масло вершкове на ринку.

Відтак, підсумовуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що позивач обґрунтував та документально підтвердив підстави для укладання додаткової угоди №1 від 03.10.2022 щодо збільшення ціни на товар масло-вершкове, що у свою чергу свідчить про не порушення сторонами вимог п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону №922-VIII та відсутність правових підстав для визнання додаткової угоди №1 від 03.10.2022 недійсною.

У висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 30.11.2022 UA-2021-12-10-009341-а визначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївські області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень зокрема, шляхом: визнання недійним умов додаткової угоди від 03.10.2022 №1, які стосуються збільшення ціни за одиницю товару за договором від 12.01.2022 №15 з дотриманням положень Господарського кодексу України, Цивільного кодексу України та з урахуванням статті 217 Цивільного кодексу України.

Однак, суд не може погодитись з таким рішенням відповідача, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 598 Цивільного кодексу України припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом.

Згідно зі ст. 202 Господарського кодексу України господарське зобов`язання припиняється: виконанням, проведеним належним чином; зарахуванням зустрічної однорідної вимоги або страхового зобов`язання; у разі поєднання управненої та зобов`язаної сторін в одній особі; за згодою сторін; через неможливість виконання та в інших випадках, передбачених цим Кодексом або іншими законами.

Господарське зобов`язання припиняється також у разі його розірвання або визнання недійсним за рішенням суду.

Втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим виключно у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету.

Однак, у висновку про результати моніторингу закупівлі не йдеться про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про припинення зобов`язань за укладеним за результатами проведеного тендеру договору.

В той же час, припинення зобов`язання за договором, на даному етапі призведе також до виникнення кредиторської заборгованості у замовника та застосування штрафних санкцій зі сторони виконавця.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, відповідач, як орган державної влади зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідача відсутні повноваження вимагати припинення господарських зобов`язань та або застосування наслідків нікчемності правочину, зворотного суду не надано та не доведено.

Відтак, вимога "зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору" виходить за межі повноважень відповідача.

Згідно ч. 1 ст. 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, з огляду на положення ст. 216 Цивільного кодексу України як наслідок недійсності договору буде вимога відшкодувати виконавцю вартість наданих послуг.

Враховуючи встановлені обставини справи, суд приходить до висновку що відповідач приймаючи оскаржуваний висновок діяв не у відповідності до вимог чинного законодавства, а тому такий підлягає скасуванню.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п. 29).

Згідно положень статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно з частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В свою чергу відповідачем не надано суду належні і допустимі у розумінні статей 73-74 КАС України докази, які підтверджують правомірність оскаржуваного висновку.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов до висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Частиною 1 статті 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи зазначене, суд стягує з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача сплачений судовий збір в сумі 2481,00 грн.

Керуючись статтями 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Управління освіти Чернівецької міської ради до Південного офісу Держаудитслужби в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Радивилівмолоко" про визнання протиправним та скасування висновку, - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок Південного офісу Держаудитслужби у Миколаївській області про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2021-11-29-000919-с від 30.11.2022.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Південного офісу Держаудитслужби в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області на користь Управління освіти Чернівецької міської ради судовий збір в сумі 2481,00 грн, сплачений згідно платіжного доручення від 22.12.2022 №1458.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач Управління освіти Чернівецької міської ради (58029, вул. Героїв Майдану, 176, м. Чернівці, );

Відповідач Південний офіс Держаудитслужби в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області (65107, вул. Канатна, 83, м. Одеса, );

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Радивилівмолоко" (35541, вул. Старики, 58б, с. Крупець, Радивилівський район, Рівненська область, ).

Суддя В.О. Григораш