Справа № 420/11582/21
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2023-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

27 грудня 2023 року

м. Київ

справа №420/11582/21

адміністративне провадження №К/990/42725/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Губської О.А.,

суддів: Білак М.В., Мацедонської В.Е.

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сухорученко Віталій Вікторович, на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 листопада 2023 року у справі № 420/11582/21 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Служби безпеки України, Офісу Генерального прокурора про визнання бездіяльності протиправною, визнання протиправними та скасування висновку, рішення, наказів, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій, з урахуванням уточнених позовних вимог, просив:

визнати протиправною бездіяльність Офісу Генерального прокурора, що виразилась у неналежному оформленні документів, які направлені до Служби безпеки України з вмотивованим запитом про надання допуску до держаної таємниці за формою 2 заступнику Генерального прокурора Мамедову Гюндузу Айдиновичу 24.05.2021 за № 28-301 вих/ДСК-21;

зобов`язати Офіс Генерального прокурора, підготувати відповідно до Закону України «Про державну таємницю» та Порядку організації та забезпечення секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, що затвердженому постановою Кабінету Міністрів України №939 від 18.12.2013, вмотивований запит з необхідними документами та повторно звернутись до Служби безпеки України щодо надання ОСОБА_1 допуску до державної таємниці;

визнати протиправним та скасувати висновок Служби безпеки України від 29.06.2021 №26/2/1-5310дск/60 про відмову у наданні допуску до державної таємниці ОСОБА_1 ;

зобов`язати Службу безпеки України відповідно до Закону України «Про державну таємницю`та Порядку організації та забезпечення секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України №939 від 18.12.2013 повторно розглянути вмотивований запит Офісу Генерального прокурора щодо надання ОСОБА_1 допуску до державної таємниці;

визнати протиправним та скасувати наказ виконувача обов`язки Генерального прокурора М. Якубовського від 01.07.2021 №221-РСО про припинення доступу до державної таємниці заступнику Генерального прокурора ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати наказ Генерального прокурора №33шц від 06.07.2021 про скорочення у штатному розписі Офісу Генерального прокурора однієї посади заступника Генерального прокурора;

визнати протиправним та скасувати наказ Генерального прокурора №226 від 08.07.2021 про розподіл обов`язків між керівництвом Офісу Генерального прокурора.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 17 травня 2023 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Офісу Генерального прокурора, що виразилась у неналежному оформленні документів, які направлені до Служби безпеки України з вмотивованим запитом про надання допуску до держаної таємниці за формою 2 заступнику Генерального прокурора Мамедову Гюндузу Айдиновичу 24.05.2021 за № 28-301вих/ДСК-21. Визнано протиправним та скасовано висновок Служби безпеки України від 29.06.2021р. №26/2/1-5310дск/60 про відмову у наданні допуску до державної таємниці ОСОБА_1 . Визнано протиправним та скасовано наказ виконувача обов`язків Генерального прокурора М.Якубовського від 01.07.2021 №221-РСО про припинення доступу до державної таємниці заступнику Генерального прокурора Мамедову Гюндузу Айдиновичу. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 листопада 2023 року апеляційні скарги ОСОБА_1 , Офісу Генерального прокурора, Служби безпеки України - задоволено частково. Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 травня 2023 року - скасовано та ухвалено постанову про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 . Визнано протиправним висновок Служби безпеки України від 29.06.2021р. №26/2/1-5310дск/60 про відмову у наданні допуску до державної таємниці ОСОБА_1 . Визнано протиправним наказ виконувача обов`язків Генерального прокурора М.Якубовського від 01.07.2021 №221-РСО про припинення доступу до державної таємниці заступнику Генерального прокурора Мамедову Гюндузу Айдиновичу. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною постановою суду апеляційної інстанції, представник позивача звернувся із касаційною скаргою до Верховного Суду як суду касаційної інстанції в адміністративних справах відповідно до статті 327 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), надіславши її 14 грудня 2023 року засобами поштового зв`язку.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, Суд дійшов висновку, що касаційну скаргу належить залишити без руху з таких підстав.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Розділом ІІ Положення про ЄСІТС визначені основні функції ЄСІТС, відповідно до підпункту 6.5 пункту 6 якого відповідно до Закону України "Про судоустрій і статус суддів", процесуального законодавства України ЄСІТС забезпечує обмін документами та інформацією (надсилання та отримання документів та інформації, спільна робота з документами) в електронній формі між судами, іншими органами та установами в системі правосуддя, учасниками судового процесу, а також проведення відеоконференції в режимі реального часу.

Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, зокрема, підсистеми «Електронний кабінет» визначено розділом ІІІ Положення про ЄСІТС, відповідно до пункту 17 якого особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства) (підпункт 37 пункту 1 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС).

18 жовтня 2023 року набув чинності Закон України від 29.06.2023 № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким змінено редакцію, зокрема, частини шостої статті 18 КАС України.

Так, за змістом вказаної процесуальної норми адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Згідно з відомостями Автоматизованої системи документообігу у представника позивача - адвоката Сухорученка В.В. відсутній зареєстрований в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) електронний кабінет.

Водночас в касаційній скарзі не зазначено відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у скаржника.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України в касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Згідно із частиною четвертою статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Системний аналіз наведених положень КАС України дає підстави для висновку, що при касаційному оскарженні судових рішень, зазначених у частині першій статті 328 КАС України, у касаційній скарзі обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу для касаційного оскарження судового рішення.

Перевіривши касаційну скаргу, Судом встановлено, що її зміст не відповідає вимогам пункту 4 частини другої статті 330 КАС України, оскільки скаржником не викладено підстави, на якій подана касаційна скарга, що перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.

Скаржник зазначає про суперечність висновків судів попередніх інстанцій постановам Верховного Суду, однак такі посилання не пов`язує із підставами для касаційного оскарження судових рішень.

Згідно із частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Частинами першою і другою статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення її недоліків шляхом реєстрації свого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами; зазначення відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету; надання уточненої касаційної скарги (заяви про уточнення касаційної скарги) із зазначенням підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав) та викладенням відповідних обґрунтувань; заяви про поновлення строку на касаційне оскарження.

На підставі вищенаведеного та керуючись статями 169, 329, 330, 332 КАС України,

у х в а л и в:

Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сухорученко Віталій Вікторович, на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13 листопада 2023 року у справі № 420/11582/21.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

У разі невиконання вимог ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

О.А. Губська

М.В. Білак

В.Е. Мацедонська ,

Судді Верховного Суду