Справа № 640/3046/21
Суддя: Білак М.В.
Дата ухвалення: 2023-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 грудня 2023 року

м. Київ

справа №640/3046/21

адміністративне провадження №К/990/17143/23

адміністративне провадження №К/990/17376/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Білак М.В.,

суддів: Губської О.А., Мацедонської В.Е.,

розглянувши у порядку письмового провадження заяви та клопотання ОСОБА_1 у справі №640/3046/21 за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним з позовом, у якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність Офісу Генерального прокурора щодо не нарахування та невиплати йому вихідної допомоги при звільненні в розмірі середнього місячного заробітку у сумі 41 109, 60 грн;

- зобов`язати Офіс Генерального прокурора нарахувати та виплатити йому вихідну допомогу при звільненні в розмірі середнього місячного заробітку, що складає 41 109, 60 грн;

- стягнути з Офісу Генерального прокурора на його користь середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні з 30 жовтня 2019 року по день ухвалення судового рішення.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 грудня 2022 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 квітня 2023 року рішення суду першої інстанції скасовано в частині відмови у задоволенні позову про стягнення з Офісу Генерального прокурора на користь ОСОБА_1 вихідної допомоги в розмірі середнього місячного заробітку. Ухвалено в цій частині нове судове рішення, яким позов задоволено. Стягнуто з Офісу Генерального прокурора на користь ОСОБА_1 вихідну допомогу при звільненні у розмірі 41 109, 60 грн. В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Не погоджуючись із постановою у суду апеляційної інстанції, відповідач звернувся із касаційною скаргою до Верховного Суду як суду касаційної інстанції.

Позивач також звернувся із касаційною скаргою, оскільки не погодився із рішеннями суду першої інстанції та постановою суду апеляційної інстанції в частині, якою залишено без змін рішення суду першої інстанції.

Ухвалами Верховного Суду від 17 травня 2023 року та від 22 травня 2023 року відкрито касаційні провадження у справі № 640/3046/21.

Ухвалою Верховного Суду від 17 травня 2023 року задоволено клопотання Офісу Генерального прокурора про зупинення виконання оскаржуваної постанови та зупинено виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 квітня 2023 року у справі № 640/3046/21 в частині стягнення вихідної допомоги та судових витрат зі сплати судового збору, до закінчення касаційного провадження.

22 травня 2023 року від ОСОБА_1 надійшли заяви про закриття провадження у справі, мотивовані тим, що, касаційну скаргу від імені Офісу Генерального прокурора підписано особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку; а також з тих підстав, що в порушення пункту 4 частини другої статті 330, частини четвертої статті 328 КАС України у касаційній скарзі не зазначені конкретні підстави (пункти) касаційного оскарження, які є виключними, що, в свою чергу, виключає можливість у касаційній інстанції її перегляду відповідно до приписів статті 341 КАС України, відповідно.

Крім того, 07 червня 2023 року ОСОБА_1 подано до Верховного Суду клопотання про постановлення окремої ухвали, в якому просить:

- визнати протиправними дії представників Офісу Генерального прокурора, якими в порушення статті 44 КАС України у: відзиві на касаційну скаргу від 31 травня 2023 року, касаційній скарзі від 09 травня 2023 року, відзивах на апеляційну скаргу від 30 січня 2023 року і від 02 березня 2023 року, відзиві на позовну заяву від 18 березня 2021 року судам у справі № 640/3046/21 з метою введення їх в оману щодо фактичних обставин справи надана недостовірна і неповна інформація, з одночасним приховуванням даних про невиконання відповідачем рішення у справі № 640/23545/19 в частині поновлення позивача на посаді прокурора органу прокуратури України, з якої його було незаконно звільнено;

- постановити окрему ухвалу, якою вжити визначені частинами першою, другою, п`ятою, дев`ятою статті 249 КАС України заходи. Зобов`язати Офіс Генерального прокурора у строк не більше п`яти робочих днів усунути причини та умови, що сприяли порушенню закону, вказаних позивачем у клопотанні;

- постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності представників Офісу Генерального прокурора, якими допущені у справі №640/3046/21 протиправні дії, шляхом зловживання ними своїми процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, надання суду підробленого документу (наказ №365-ц від 16 квітня 2021 року) і недостовірної інформації щодо поновлення позивача на посаді прокурора.

Оцінюючи на предмет наявності підстав для задоволення подані ОСОБА_1 заяв про закриття касаційного провадження Верховний Суд виходить з такого.

Щодо підписання касаційної скарги від імені Офісу Генерального прокурора особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку, Верховний Суд вважає за необхідне зазначити, що у даній справі відповідний орган прокуратури не здійснює представництво інтересів держави в суді, як зазначає позивач, а є стороною адміністративної справи - відповідачем, суб`єктом владних повноважень, виступаючи роботодавцем у спорі з приводу звільнення з публічної служби, а отже представляє Офіс Генерального прокурора як юридичну особу в порядку самопредставництва, що спростовує доводи позивача про підписання касаційної скарги особою, яка не має права її підписувати.

Що стосується відсутності в порушення пункту 4 частини другої статті 330, частини четвертої статті 328 КАС України у касаційній скарзі конкретних підстав (пунктів) касаційного оскарження Верховний Суд вважає за необхідне зазначити таке.

Частиною першою статті 328 КАС України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Згідно з частиною четвертою статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, зокрема, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку (пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України).

Отже, КАС України визначено вичерпний перелік підстав для відкриття касаційного провадження у справі.

Верховним Судом під час розгляду матеріалів касаційної скарги вже вирішувалося питання про наявність підстав для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Офісу Генерального прокурора.

Зокрема, в ухвалі від 17 травня 2023 року Верховний Суд зазначив, що скаржник зазначає підставу касаційного оскарження пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України та вказує, відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування положень статті 44, статті 117 КЗпП України, частини другої статті 235 КЗпП України у їх співвідношенні з пунктом 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру», підпункту 1 пункту 19 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-ІХ з урахуванням фактичних обставин цієї справи, зокрема, задоволення позовної вимоги про стягнення вихідної допомоги у випадку, коли звільненого працівника за рішенням суду вже поновлено на роботі, стягнуто на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу та рішення суду у цій частині виконано.

Також, автор касаційної скарги зазначає, що судами попередніх інстанцій порушені норми процесуального права, що є підставою для відкриття касаційного провадження передбаченою пунктом 4 частини четвертої статті 328 КАС України.

У вказаній ухвалі колегія суддів дійшла висновку, що наведені Офісом Генерального прокурора обґрунтування щодо наявності підстав для касаційного оскарження судових рішень, передбачених пунктом 3, 4 частини четвертої статті 328 КАС України, є достатньо мотивованими та такими, що повинні бути перевірені під час касаційного перегляду рішення суду апеляційної інстанції.

За таких обставин, закриття касаційного провадження з формальних підстав, на яких наголошує позивач, призвело б до обмеження доступу Офісу Генерального прокурора до правосуддя під час реалізації останнім права на перегляд справи та оскарження судового рішення, зокрема в касаційному порядку.

Враховуючи викладене, оскільки судом касаційної інстанції не встановлено порушень норм процесуального права при поданні Офісом Генерального прокурора касаційної скарги, відтак за відсутності відповідних правових підстав у задоволенні заяв ОСОБА_1 про закриття касаційного провадження належить відмовити.

Вирішуючи клопотання ОСОБА_1 про постановлення окремих ухвал колегія суддів виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 249 КАС України суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

Стаття 249 КАС України дає можливість суду відреагувати на деякі порушення закону, стосовно яких він не може самостійно вжити заходів для усунення цих порушень, причин та умов, що їм сприяли, для встановлення винних осіб та притягнення їх до юридичної відповідальності.

Окрема ухвала є формою реагування суду на порушення норм права, причини та умови, що спричинили (зумовили) ці порушення, з метою їх усунення та запобігання таким порушенням у майбутньому.

Підставою для винесення окремої ухвали є виявлення порушення закону і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення. Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час судового розгляду встановлено склад правопорушення. Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас, суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити. Якщо суд не встановив такого порушення, підстав для винесення окремої ухвали немає.

Суд касаційної інстанції зауважує, що адміністративний суд наділений диспозитивним правом постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, чи діяння яких визнаються протиправними.

Судом касаційної інстанції не встановлено порушення норм права, відтак правові підстави для постановлення окремих ухвал відсутні, у зв`язку з чим у задоволенні вказаного клопотання належить відмовити.

Керуючись статтями 248, 256, 343, 339 КАС України, Суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяв та клопотання ОСОБА_1 у справі №640/3046/21 за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною і не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

М.В. Білак

О.А. Губська

В.Е. Мацедонська,

Судді Верховного Суду