Справа № 480/9939/23
Суддя: М.М. Шаповал
Дата ухвалення: 2023-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 грудня 2023 року Справа № 480/9939/23
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Шаповала М.М.,
за участю секретаря судового засідання - І.С.Іуткіної,
представника позивача - Д.В. Мальченка,
представника відповідача - С.І. Дворника,
представника третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Ю.В. Брайко,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/9939/23 за позовом Комишанської сільської ради Охтирського району Сумської області до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області, третя особа - дочірнє підприємство публічного акціонерного товариства "Сумбуд" будівельно - монтажне підприємство "Лебединпромбуд" про визнання протиправним та скасування висновку,-
В С Т А Н О В И В:
Комишанська сільська рада Охтирського району Сумської області просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок Управління північно-східного офісу державної аудиторської служби у Сумській області Державної аудиторської служби України про результати процедури закупівлі опублікований 06.09.2023, предмет закупівлі "ДК 021:2015: 45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи - Реконструкція водогону в с. Мала Павлівка Охтирського району Сумської області по вулицях: Шляхівська, Нафторозвідників, Нафтовиків, Гагаріна, Молодіжна, Новопостроєна, Пріщенка. Заводська, Малинова, 40 років Перемоги, Кринична та по провулках: Санітарний. Шкільний, Шевченка, 40 років Перемоги, Нафтовиків, Нечаїв, Шапарів (коригування)" (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером UА-2023-07-19- 007440-а)".
Вимоги мотивує тим, що наказом від 22.08.2023 № 37-3 Суми Державною аудиторською службою України управління Північно-Східного офісу Державною аудиторської служби у Сумській області прийнято рішення про початок моніторингу процедур закупівель відповідно до частини другої статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", підпунктів 15,16 пункту 10 Положення про Управління Північно - східного офісу Держаудитслужби в Сумській області, затвердженого наказом Північно - східного офісу Держаудитслужби від 25 серпня 2016 року № 2 (зі змінами).
Предмет закупівлі: ДК 021:2015: 45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи - Реконструкція водогону в с. Мала Павлівка Охтирського району Сумської області по вулицях: Шляхівська, Нафторозвідників, Нафтовиків, Гагаріна, Молодіжна, Новопостроєна, Пріщенка, Заводська, Малинова, 40 років Перемоги, Кринична та по провулках: Санітарний, Шкільний, Шевченка, 40 років Перемоги, Нафтовиків. Нечаїв. Шапарів (коригування) (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером UА-2023-07-19-007440-а).
За результатами проведення моніторингу 06.09.2023 Державною аудиторською службою України прийнято та опубліковано на закупівельному майданчику Замовника Висновок, яким зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку шляхом розірвання укладеного за результатами торгів договору, з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень).
Позивач вважає вказаний висновок протиправним та таким, що підлягає скасуванню з огляду на наступне.
На думку позивача, відповідачем безпідставно встановлено порушення ним вимог пункту 28 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) відповідно до якого тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей. За результатами моніторингу процедури закупівлі установлено, що на порушення вимог пункту 14 частини другої статті 22 Закону Замовник у тендерній документації не зазначив кінцевий строк подання тендерних пропозицій, а лише вказав, що він зазначається в оголошенні про проведення закупівлі.
Так, позивач стверджує, що фактично, не зазначення в самій тендерній документації кінцевого строку подання тендерних пропозицій, а посилання на такий термін на оголошення, не є порушенням. Окрім цього він відображається на головній сторінці закупівлі.
Щодо встановленого відповідачем порушення, а саме відповідно до абзацу восьмого пункту 28 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) у тендерній документації обов`язково зазначаються підстави для відмови в участі у відкритих торгах, встановлені пунктом 47 цих особливостей, та інформація про спосіб підтвердження відсутності підстав для відхилення. При цьому, Замовник на порушення вимог абзацу восьмого пункту 28 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) не зазначив у тендерній документації всі підстави для відмови в участі у відкритих торгах, встановлені пунктом 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023 вказує, що така інформація (порушення) є оманливою, та не відповідає дійсності, оскільки в п.3 Розділу 5 зазначено: "Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли: 1) учасник процедури закупівлі: підпадає під підстави, встановлені пунктом 47 цих особливостей". Отже, Замовник зазначив підстави для відхилення тендерної пропозиції. Те, що Замовник не розписав всі пункти не є підставою вважати, що це є порушенням.
Таке порушення взагалі є не законним та безпідставним, зазначає, що антикорупційна програма позивача чітко відповідає вказаному Закону. Те, що згодом були внесені зміни і змінили типову форму антикорупційної програми, не є підставою для внесення змін до діючої програми на підприємстві, та як наслідок для відхилення найбільш економічно вигідної пропозиції Учасника.
Звертає увагу, що всі вказані питання (порушення) не були предметом моніторингу. Відповідач не запитував їх, для з`ясування всіх обставин справи під час проведення моніторингу. А тому, вважає передчасно прийшов до хибного висновку.
Крім цього, виявлені порушення не можуть бути підставою для розірвання укладеного договору, який виконується.
Враховуючи вищевикладене, просить позовні вимоги задовольнити, а оскаржуваний висновок визнати протиправним та скасувати його.
Ухвалою суду від 12.09.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити їх у повному обсязі.
Представник відповідача у судовому засіданні проти позовних вимог заперечував, зазначив, що орган державного фінансового контролю наділений повноваженнями здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень; при виявленні збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган державного фінансового контролю має право визначати їх розмір згідно з методикою, затвердженою Кабінетом Міністрів України, та звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; вимога органу державного фінансового контролю спрямована на корегування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства є обов`язковою до виконання; що стосується відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення органу фінансового контролю до суду з відповідним позовом.
Тобто, орган фінансового контролю має право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних установ, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства, не пов`язаних із стягненням виявлених в ході перевірки збитків.
Так, за результатами моніторингу закупівлі виявлено ряд порушень, які зафіксовані у висновку від 06/09/2023. Зокрема, за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" та Особливостям встановлено порушення абзацу 8 пункту 28 Особливостей. Всупереч вказаній нормі позивачем у тендерній документації не зазначено підстав для відмови в участі у відкритих торгах, встановлені пунктом 44 цих особливостей.
Також, за результатами моніторингу установлено, що у складі тендерної пропозиції учасника ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд", якого визначено переможцем торгів, міститься наказ начальника ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд" від 06.07.2015 № 39 "Про затвердження антикорупційної програми ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд", яким призначено Уповноважену особу за реалізацію антикорупційної програми та затверджено антикорупційну програму, а також антикорупційна програма.
Таким чином, учасник ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд" не має антикорупційної програми, оформленої згідно з вимогами чинного законодавства, що свідчить про наявність підстави для відмови в участі у відкритих торгах, визначеної підпунктом 10 пункту 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023).
Однак, на порушення абзацу другого підпункту 1 пункту 44 Особливостей (в редакції від 11.07.2023), Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд" через те, що учасник підпадає під підстави, встановлені пунктом 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023), визначив його переможцем торгів та уклав з ним договір від 17.08.2023 № 1708.
Представник відповідача зазначає, що єдиним можливим та повністю пропорційним способом усунення порушення, що полягає у невідхиленні тендерної пропозиції, що підлягала відхиленню, у випадку укладення договору, є розірвання договору, адже у випадку дотримання вимог норм чинного законодавства відповідний учасник торгів не був б визначений переможцем з подальшим укладенням договору про закупівлю.
Враховуючи вищевикладене, на думку відповідача, оскаржуваний висновок є правомірним, законним і обґрунтованим, відтак просив у задоволенні позову відмовити.
Представник третьої особи в судовому засіданні позовні вимоги просила задовольнити, пояснила, що зазначивши у висновку про необхідність "здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку шляхом розірвання укладеного за результатами торгів договору, з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України", відповідач не визначив спосіб усунення виявлених порушень (судовий або позасудовий), що свідчить про його нечіткість та невизначеність та вказує, що виявлені порушення є формальними помилками з боку учасників тендеру.
Як зауважує позивач, господарський договір, укладений між юридичними особами, може бути розірваний лише за згодою сторін або в судовому порядку, але для цього повинні бути причини. На час проведення моніторінгу договір підряду № 1708 від 17 серпня 2023 року на суму 24 222 507,40 грн. виконується, претензії щодо якості, кількості в замовника відсутні, а тому відсутні будь-які підстави для розірвання договору в односторонньому порядку. Захід реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір про закупівлю є виключним заходом, обрання якого можливе у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням. Станом на сьогодні, ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд" виконує роботи згідно календарного графіку.
Пояснила, що у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою про припинення укладеного за результатами публічної закупівлі договору.
Оскаржуваний висновок не відповідає критерію "пропорційності", оскільки вимога припинити договір з переможцем публічної закупівлі може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.
Враховуючи вищенаведене, можливо прийти висновку, що вимога про зобов`язання замовника вжити заходів щодо припинення зобов`язань за укладеним договором з викладених вище обставин є необґрунтованою.
В ході проведення моніторингу закупівлі відповідачем не було встановлено порушення, яке має негативний вплив для бюджету, у спірному висновку не зазначено щодо неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, не встановлено обставин що створюють загрозу корупційним діям та зловживанням з боку учасників торгів.
Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши наявні матеріали справи, заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.
Судом встановлено, що наказом від 22.08.2023 № 37-3 Суми Державною аудиторською службою України управління Північно-Східного офісу Державною аудиторської служби у Сумській області прийнято рішення про початок моніторингу процедур закупівель відповідно до частини другої статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", підпунктів 15,16 пункту 10 Положення про Управління Північно - східного офісу Держаудитслужби в Сумській області, затвердженого наказом Північно - східного офісу Держаудитслужби від 25 серпня 2016 року № 2 (зі змінами).
Предмет закупівлі: ДК 021:2015: 45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи- Реконструкція водогону в с. Мала Павлівка Охтирського району Сумської області по вулицях: Шляхівська, Нафторозвідників, Нафтовиків, Гагаріна, Молодіжна, Новопостроєна, Пріщенка, Заводська, Малинова, 40 років Перемоги, Кринична та по провулках: Санітарний, Шкільний, Шевченка, 40 років Перемоги, Нафтовиків. Нечаїв. Шапарів (коригування) (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером UА-2023-07-19-007440-а).
За результатами проведення моніторингу 06.09.2023 Державною аудиторською службою України прийнято та опубліковано на закупівельному майданчику Замовника Висновок, яким зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку шляхом розірвання укладеного за результатами торгів договору, з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень).
За змістом пункту 1 розділу ІІ констатуючої частини Висновку встановлено, що під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Комишанської сільської ради (далі - Замовник) на 2023 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи Замовника від 19.07.2023 (протокол № 70), реєстр отриманих тендерних пропозицій, протокол розкриття тендерних пропозицій від 28.07.2023, тендерні пропозиції приватного підприємства "Торгпостачбудсервіс", дочірнього підприємства публічного акціонерного товариства "Сумбуд" Будівельно-монтажного підприємства "Лебединпромбуд" (далі - ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд"), вимоги про усунення невідповідностей до 02.08.2023 та до 08.08.2023, протоколи щодо прийняття рішення уповноваженою особою Замовника від 03.08.2023 № 73, від 09.08.2023 № 75, повідомлення про намір укласти договір від 09.08.2023, договір від 17.08.2023 № 1708, додаткову угоду від 25.08.2023 № 1, пояснення Замовника, отримані через електронну систему закупівель від 24.08.2023 та від 30.08.2023 року. Відповідно до пункту 28 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.
За результатами моніторингу процедури закупівлі установлено, що на порушення вимог пункту 14 частини другої статті 22 Закону Замовник у тендерній документації не зазначив кінцевий строк подання тендерних пропозицій, а лише вказав, що він зазначається в оголошенні про проведення закупівлі.
Крім того, відповідно до абзацу восьмого пункту 28 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) у тендерній документації обов`язково зазначаються підстави для відмови в участі у відкритих торгах, встановлені пунктом 47 цих особливостей, та інформація про спосіб підтвердження відсутності підстав для відхилення.
При цьому, Замовник на порушення вимог абзацу восьмого пункту 28 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) не зазначив у тендерній документації всі підстави для відмови в участі у відкритих торгах, встановлені пунктом 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023 року).
За результатами моніторингу процедури закупівлі установлено, що для підтвердження учасниками торгів відсутності підстави, передбаченої підпунктом 10 пункту 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) Замовник у пункті 2.1 розділу 2 додатку 1 до тендерної документації встановив вимогу щодо надання учасниками торгів копії антикорупційної програми та копії наказу про призначення уповноваженого з реалізації антикорупційної програми.
У складі тендерної пропозиції учасника ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд", якого визначено переможцем торгів, міститься наказ начальника ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд" від 06.07.2015 № 39 "Про затвердження антикорупційної програми ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд", яким призначено Уповноважену особу за реалізацію антикорупційної програми та затверджено антикорупційну програму, а також антикорупційна програма.
Відповідно до підпункту 10 пункту 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 млн. гривень (у тому числі за лотом) Замовник приймає рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі в разі, коли юридична особа, яка є учасником процедури закупівлі (крім нерезидентів), не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми.
Однак, на порушення абзацу другого підпункту 1 пункту 44 Особливостей (в редакції від 11.07.2023), Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд" через те, що учасник підпадає під підстави, встановлені пунктом 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023), визначив його переможцем торгів та уклав з ним договір від 17.08.2023 № 1708.
У пункті 2 констатуючої частини Висновку "За результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостям (в редакції від 11.07.2023) установлено порушення вимог пункту 14 частини другої статті 22 Закону, абзацу восьмого пункту 28 Особливостям (в редакції від 11.07.2023 року). За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції установлено порушення вимог абзацу другого підпункту 1 пункту 44 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) при розгляді тендерної пропозиції ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд".
За результатами аналізу питань дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору про закупівлю умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору - порушень не встановлено."
У пункті 3 констатуючої частини Висновку зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі" Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку шляхом розірвання укладеного за результатами торгів договору, з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень).
Не погоджуючись з таким висновком та вважаючи його протиправним, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.
Статтею 19 Конституції України визначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
За приписами частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень
Згідно із частиною 2 цієї ж статті у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначаються Законом України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII "Про публічні закупівлі" (далі - Закон № 922-VIII в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Згідно з частиною першою статті 1 Закону № 922-VIII у цьому Законі нижченаведені терміни вживаються в такому значенні:
- моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 14);
- переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі (пункт 18);
- тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель (пункт 31);
- тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (пункт 32);
- Уповноважений орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель (пункт 36).
- учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (далі - учасник) - фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію/пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі (абзац перший пункту 37).
Відповідно до частини першої статті 5 Закону № 922-VIII закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України від 26 січня 1993 року № 2939-ХІІ "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі - Закон № 2939-ХІІ, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Згідно із частиною першою статті 1 Закону № 2939-ХІІ здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 (далі - Положення № 43 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно із підпунктом 3 пункту 4 Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Водночас, пунктом 7 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Відповідно до частини першої статті 2 Закону № 2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за дотриманням законодавства про державні закупівлі.
Частиною першою статті 5 Закону № 2939-ХІІ передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Згідно із частиною четвертою статті 5 Закону № 2939-ХІ моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Відповідно до частини четвертої статті 7 Закону 922-VIII Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.
Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.
Абзацами 1-2 частини першої статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Відповідно до частини другої статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно із частиною шостою статті 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Відповідно до частини сьомої статті 8 Закону № 922-VIII у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Частиною десятою статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Форма висновку про результати моніторингу процедури закупівлі затверджена наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 (далі - Наказ № 552).
Згідно із частиною першою статті 13 Закону № 922-VIII закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.
Замовник здійснює процедури закупівлі шляхом використання електронної системи закупівель (частина 3 статті 13 Закону № 922-VIII.
Аналіз наведених норм права дає підстави дійти висновку, що з огляду на основні завдання Державної аудиторської служби України, одним із яких є контроль за дотриманням законодавства про державні закупівлі, діяльність цього органу повинна бути спрямована на оперативне та ефективне виправлення порушень, допущених при проведенні цих торгів. Адже саме цей орган здійснює нагляд за законністю дій замовників під час закупівель та має право вживати заходів щодо порушників цього законодавства. Водночас повноваження Державної аудиторської служби України у процедурі моніторингу не є необмеженими, оскільки, зважаючи на положення Законів № 922-VIII та № 2939-ХІ, моніторинг є контрольним заходом та одним з чотирьох видів державного фінансового контролю, що насамперед ставить за мету виявити порушення в конкретній закупівлі та вказати на них замовнику. Важливою особливістю моніторингу є те, що за його результатами замовник отримує можливість самостійно виправити порушення та уникнути санкцій, що є наслідком такого порушення. Разом з тим норми законодавства зобов`язують орган державного фінансового контролю у висновку про виявлені порушення, у разі необхідності, деталізувати суть порушення, обставини його допущення та зазначати про спосіб його усунення. Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.
Законом України від 16 серпня 2022 року № 2526-IX "Про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану" розділ Х "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 922-VIII доповнено пунктом 3-7 такого змісту: "Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз".
Відповідно до пункту 3-7 розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України № 922- VIII Кабінет Міністрів України постановою від 12 жовтня 2022 року № 1178 затвердив Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості, в редакції на момент виникнення спірних правовідносин).
Ці Особливості встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом № 922-VIII, із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
У справі, яка розглядається, внаслідок проведеного відповідачем моніторингу закупівлі ідентифікатор закупівлі UA-2023-07-19-007440-а складено висновок, у якому:
- за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" та Особливостям встановлено порушення пункту 14 ч. 2 ст. 22 Закону України "Про публічні закупівлі";
- за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" та Особливостям встановлено порушення абзацу 8 пункту 28 Особливостей;
- за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції встановлено порушення абзацу 2 підпункту 1 пункту 44 Особливостей.
Щодо порушень пункту 14 частини другої статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі" при складанні тендерної документації, суд зазначає наступне.
Як було зазначено вище, відповідно до пункту 28 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178, в редакції 11.07.2023 тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі" з урахуванням цих особливостей.
Пунктом 14 частини другої статті 22 Закону визначено, що у тендерній документації зазначаються такі відомості: кінцевий строк подання тендерних пропозицій.
Отже, зазначення у тексті тендерної документації кінцевого строку подання тендерних пропозицій є обов`язковим.
За результатами моніторингу процедури закупівлі установлено, що на порушення вимог пункту 14 частини другої статті 22 Закону Замовник у тендерній документації не зазначив кінцевий строк подання тендерних пропозицій, а лише вказав, що він зазначається в оголошенні про проведення закупівлі (пункт 1 розділу 4 (стор.11 тендерної документації)).
Позивач у позовній заяві підтверджує, що кінцевий строк подання тендерних пропозицій ним у тендерній документації не зазначено, та зазначає, що він вказаний в оголошенні про проведення торгів.
Однак, відомості, які повинно містити оголошення визначені у статті 21 Закону.
Пунктом 6 частини першої статті 21 Закону визначено, що оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: кінцевий строк подання тендерних пропозицій.
Таким чином, Законом визначено, що і тендерна документація і оголошення, як два окремих обов`язкових документи, повинні містити кінцевий строк подання тендерних пропозицій.
Не зазначивши у тендерній документації кінцевий строк подання тендерних пропозицій позивач порушив пункт 14 частини другої статті 22 Закону, про що зазначено у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.
Щодо висновку відповідача про порушення позивачем абзацу 8 пункту 28 Особливостей, суд зазначає наступне.
Відповідно до абзацу восьмого пункту 28 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) у тендерній документації обов`язково зазначаються підстави для відмови в участі у відкритих торгах, встановлені пунктом 47 цих особливостей, та інформація про спосіб підтвердження відсутності підстав для відхилення.
Пунктом 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) визначено 13 підстав для відмови в участі у відкритих торгах.
Отже, всі 13 підстав для відмови в участі у відкритих торгах повинні зазначатися замовниками у тендерній документації.
При цьому, Замовник на порушення вимог абзацу восьмого пункту 28 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) не зазначив у тендерній документації всі підстави для відмови в участі у відкритих торгах, встановлені пунктом 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023 року), що підтверджується пунктом 5 розділу 3 (стор.10) тендерної документації, який називається «Кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги, встановлені пунктом 47 Особливостей» при цьому, не містить вимог, встановлених пунктом 47 Особливостей, та додатком 1 до тендерної документації (стор. 21-26), в якому зазначені підстави, відсутність яких повинен підтвердити переможець процедури закупівлі (5 із 13 підстав, встановлених пунктом 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023)).
Щодо порушень вимог абзацу другого підпункту 1 пункту 44 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) при розгляді тендерної пропозиції дочірнього підприємства публічного акціонерного товариства "Сумбуд" Будівельно-монтажного підприємства "Лебединпромбуд", суд зазначає наступне.
Абзацом другим підпункту 1 пункту 44 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) визначено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли учасник процедури закупівлі підпадає під підстави, встановлені пунктом 47 цих особливостей.
Пунктом 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) визначено 13 підстав для відмови в участі у відкритих торгах, одна з них визначена у підпункті 10 пункту 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023).
Так, відповідно до підпункту 10 пункту 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 млн. гривень (у тому числі за лотом) замовник приймає рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі в разі, коли юридична особа, яка є учасником процедури закупівлі (крім нерезидентів), не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми.
Очікувана вартість закупівлі робіт з реконструкції водогону перевищує 20 млн гривень і становить 28,87 млн гривень.
Замовник у пункті 2.1 розділу 2 додатку 1 до тендерної документації зазначив: "Оскільки вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт перевищує 20 мільйонів гривень (у тому числі за лотом), Учасникам необхідно надати копію антикорупційної програми та копію наказу про призначення Уповноваженого з реалізації антикорупційної програми".
Отже, для підтвердження учасниками торгів відсутності підстави, передбаченої підпунктом 10 пункту 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023) позивач у пункті 2.1 розділу 2 додатку 1 до тендерної документації встановив вимогу щодо надання учасниками торгів копії антикорупційної програми та копії наказу про призначення уповноваженого з реалізації антикорупційної програми.
що відповідно до частини другої статті 62 Закону України «Про запобігання корупції» в обов`язковому порядку антикорупційна програма затверджується керівниками юридичних осіб, які є учасниками процедури закупівлі відповідно до Закону, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг), робіт дорівнює або перевищує 20 мільйонів гривень.
Відповідно до пункту 5 частини першої статті 12 Закону України "Про запобігання корупції" Національне агентство з питань запобігання корупції з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти.
Пунктом 12 частини першої статті 11 Закону України "Про запобігання корупції" визначено, що до повноважень Національного агентства з питань запобігання корупції належить розробка типової антикорупційної програми юридичної особи.
Отже, юридичні особи, які є учасниками процедури закупівлі відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі", якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг), робіт дорівнює або перевищує 20 мільйонів гривень зобов`язані мати антикорупційну програму, затверджену на основі Типової антикорупційної програми юридичної особи, затвердженої пунктом 1 Наказу Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.12.2021 № 794/21.
За результатами моніторингу установлено, що у складі тендерної пропозиції учасника ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд", якого визначено переможцем торгів, міститься наказ начальника ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд" від 06.07.2015 № 39 "Про затвердження антикорупційної програми ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд", яким призначено Уповноважену особу за реалізацію антикорупційної програми та затверджено антикорупційну програму, а також антикорупційна програма.
Судом встановлено, що антикорупційна програма, що надана в тендерній пропозиції ДП ПАТ "Сумбуд" не приведена у відповідність до наказу НАЗК від 10.12.2021 № 794/21 "Про затвердження Типової антикорупційної програми юридичної особи" і не відповідає Типовій антикорупційній програмі юридичної особи.
Таким чином, учасник ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд" не має антикорупційної програми, оформленої згідно з вимогами чинного законодавства, що свідчить про наявність підстави для відмови в участі у відкритих торгах, визначеної підпунктом 10 пункту 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023).
Однак, на порушення абзацу другого підпункту 1 пункту 44 Особливостей (в редакції від 11.07.2023), Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ДП ПАТ "Сумбуд" БМП "Лебединпромбуд" через те, що учасник підпадає під підстави, встановлені пунктом 47 Особливостей (в редакції від 11.07.2023), визначив його переможцем торгів та уклав з ним договір від 17.08.2023 № 1708.
Оцінюючи доводи позивача щодо неправомірності визначеному у висновку способу усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, суд зазначає наступне.
Аналіз норм Закону України "Про публічні закупівлі" дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.
При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.
Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.
Судом встановлено, що у пункті 3 констатуючої частини Висновку "З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі" Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку шляхом розірвання укладеного за результатами торгів договору, з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень).".
При цьому, відповідач врахував, що встановлені за результатами моніторингу порушення у сфері публічних закупівель є значущими через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури.
Відтак, суд вважає, що відповідачем правомірно визначено один із способів усунення виявлених порушень, який є чітким, зрозумілим та відповідає допущеному порушенню, наслідком якого стало неправомірне визначення переможцем та укладення про закупівлю з учасником, тендерну пропозицію якого належало відхилити.
Крім того, суд враховує, що відповідно до пункту 6 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Частиною 1 статті 41 Закону № 922-VIII визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України за особливостями, визначеними цим Законом.
Таким чином, оскільки позивач уклав договір за результатами процедури закупівлі, яка була проведена з порушеннями вимог закону "Про публічні закупівлі", суд дійшов висновку, що відповідач правомірно зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку шляхом припинення зобов`язань за договором, оскільки договір про закупівлю є результатом процедури закупівлі.
Крім того, суд вважає, що зазначений спосіб усунення порушення є пропорційним виявленим порушенням законодавства у сфері закупівель.
Аналогічні висновки були також висловлені Верховним Судом у справах № 20/693/21, № 200/100092/20, № 280/8475/20, а також № 260/2993/21 (постанова від 31.01.2023).
Оцінюючи правомірність дій та рішень відповідача, суд керується критеріями, закріпленими у ч. 2 ст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, яких повинні дотримуватися суб`єкти владних повноважень при реалізації дискреційних повноважень.
Відповідно до положення ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно із ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Під час судового розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, довів належними засобами доказування правомірність оскаржуваного висновку прийнятого відносно позивача, а також відповідність прийнятого висновку критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 2 КАС України.
Враховуючи викладене, суд вважає, що відповідачем правомірно та з дотриманням вимог чинного законодавства проведено моніторинг процедури закупівлі № UA-2023-07-19-007440-a та складено висновок від 06.09.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-07-19-007440-a, у зв`язку з чим позовні вимоги не підлягають задоволенню.
У зв`язку з тим, що позовні вимоги не підлягають задоволенню відсутні підстави для стягнення з відповідача на користь позивача понесених ним судових витрат по справі.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
В задоволенні позову Комишанської сільської ради Охтирського району Сумської області до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області, третя особа - дочірнє підприємство публічного акціонерного товариства "Сумбуд" будівельно-монтажне підприємство "Лебединпромбуд" про визнання протиправним та скасування висновку відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст складено 25.12.2023.

Суддя М.М. Шаповал