Справа № 320/30191/23
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2023-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

26 грудня 2023 року м. Київ № 320/30191/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши в м. Києві адміністративний позов гр. ОСОБА_1 до ГУ ДПС у м. Києві, третя особа: старший державний виконавець Святошинського відділу державної виконавчої служби у м. Києві центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Личик Юрій Миколайович, про визнання протиправними та скасування вимог, зобов`язання вчинити певні дії,-

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулася гр. ОСОБА_1 з позовом у якому просить:

-визнати протиправними та скасувати вимоги ГУ ДПС у м. Києві від 12.11.2018 № Ф-224193-17У та від 12.05.2019 № Ф-224193-17У;

-зобов`язати ГУ ДПС у м. Києві скасувати нарахування зазначені, в інтегрованій обліковій картці платника податку ФОП позивача, яка міститься в інформаційній системі Податковий облік в підсистемі Стан розрахунків з бюджетом ГУ ДПС у м. Києві станом на 31.12.2021, а саме на суму 37 788, 74 грн.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.11.2023 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачці десятиденний строк для усунення її недоліків з дати вручення копії ухвали.

Ухвалою суду від 03.11.2023, зокрема, вказано про необхідність надання позивачкою заяви про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності пропуску строку, доказів сплати судового збору у повному розмірі.

Позивачкою на виконання ухвали суду від 03.11.2023 подано заяву про усунення недоліків, заяву про поновлення пропущеного строку та заяву про забезпечення позову.

До заяви про усунення недоліків додано квитанції про сплату судового збору у розмірі 1073,60 грн та у розмірі 805, 20 грн.

Як слідує з позовної заяви, позивачкою заявлено три позовні вимоги, дві з яких немайнового характеру ( визнання протиправними та скасування вимог від 12.11.2018 № Ф-224193-17У та від 12.05.2019 № Ф-224193-17У), а одна - майнового характеру (зобов`язання скасувати нарахування, зазначені в інтегрованій обліковій картці платника податку ФОП позивача, яка міститься в інформаційній системі Податковий облік в підсистемі Стан розрахунків з бюджетом ГУ ДПС у м. Києві станом на 31.12.2021, а саме на суму 37 788, 74 грн).

За таких обставин сума судового збору складає 3220,80 грн.

На підтвердження доказів сплати судового збору позивачкою додано квитанцію від 04.09.2023, згідно якої нею сплачено 1073,60 грн.

Тобто позивачка на виконання ухвали суду мала надати докази сплати судового збору у розмірі 2147, 20 грн, натомість, позивачка докази сплати судового збору у розмірі 1073, 60 грн (квитанція від 23.11.2023).

З приводу квитанції про сплату судового збору у розмірі 805, 20 грн, то суд розцінює її як доказ сплати судового збору за подачу заяви про забезпечення позову.

Щодо заяви про поновлення строку звернення до суду, суд зазначає таке.

У даній заяві позивачка просить визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними та поновити даний строк, оскільки вона не має юридичної освіти, не знає особливостей податкового законодавства, не була належним чином повідомлена про наявність боргу.

Також зазначила, що, дізнавшись про наявність боргу 13.05.2023, вона залишилася без коштів для існування та не мала реальної можливості захистити свої права. Вказала, що у даному випадку слід застосовувати строки подачі позовної заяви, передбачені ч. 2 ст. 122 КАС України.

Розглянувши дану заяву суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Згідно преамбули Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування цей Закон визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.

Частиною першою статті 2 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування встановлено, що дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 6 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування платник єдиного внеску має право: оскаржувати в установленому законом порядку рішення органу доходів і зборів та Пенсійного фонду та дії, бездіяльність його посадових осіб.

Згідно з абзацами 1, 2, 4 частини 14 статті 25 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про нарахування пені та застосування штрафів, передбачених цим Законом, посадова особа органу доходів і зборів у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом, приймає рішення, яке протягом трьох робочих днів надсилається платнику єдиного внеску. Суми пені та штрафів, передбачених цим Законом, підлягають сплаті платником єдиного внеску протягом десяти календарних днів після надходження відповідного рішення. Зазначені суми зараховуються на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для зарахування єдиного внеску. При цьому платник у зазначений строк має право оскаржити таке рішення до органу доходів і зборів вищого рівня або до суду з одночасним обов`язковим письмовим повідомленням про це територіального органу доходів і зборів, яким прийнято це рішення. Порядок, строки та процедура оскарження вимоги про сплату єдиного внеску поширюються на оскарження рішень органу доходів і зборів щодо нарахування пені та застосування штрафів.

Положеннями абзаців 5-7, 9 частини 4 статті 25 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску. Орган доходів і зборів, який розглядає скаргу платника єдиного внеску, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його платнику єдиного внеску протягом 30 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника єдиного внеску поштою з повідомленням про вручення або надати йому під розписку. Якщо протягом цього строку вмотивоване рішення органом доходів і зборів не надсилається платнику єдиного внеску, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника єдиного внеску. У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Отже, позовну заяву може бути подано до суду протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 17.07.2019 у справі № 0740/1050/18.

Позивачка просить суд визнати протиправними та скасувати вимоги про сплату боргу від 12.11.2018 № Ф-224193-17У та від 12.05.2019 № Ф-224193-17У.

До суду з даним позовом позивачка звернулася 04.09.2023, тобто, з порушенням строку звернення до суду.

Позивачкою не надано доказів поважності пропуску строку звернення до суду, а ті обставини, які зазначила позивачка, судом визнаються неповажними.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, позивачка не усунула недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі суду від 03.11.2023.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Оскільки у встановлений судом строк недоліки позовної заяви не усунено, з клопотанням про продовження строку для їх усунення позивачі до суду не зверталася, вона підлягає поверненню позивачці.

Згідно ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє позивачку права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст. 169, 241, 243 КАС України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву гр. ОСОБА_1 до ГУ ДПС у м. Києві, третя особа: старший державний виконавець Святошинського відділу державної виконавчої служби у м. Києві центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Личик Юрій Миколайович, про визнання протиправними та скасування вимог, зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачці.

Роз`яснити позивачці, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Лапій С.М.