Справа № 761/406/23
Суддя: Савицький О. А.
Дата ухвалення: 2023-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 761/406/23
Провадження № 2-а/761/411/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Савицький О.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про скасування постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

09.01.2023 р. на адресу суду надійшла в електронній формі позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м.Києві про скасування постанови від 16.12.2022 р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.163-15 КУпАП; закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення; стягнення з відповідача судових витрат.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 28.10.2022 р. на підставі Наказу № 3335-п від 30.08.2022 р. Головного управління ДПС у м.Києві розпочато проведення фактичної перевірку ТОВ ОТК «ЄВРОПЛЮС» за адресою: м.Київ, бул.Дружби Народів, 16/1. За результатами перевірки відповідачем складено Акт перевірки від 04.11.2022 р. № 35401/26/15/07/ НОМЕР_1 (бланк № 004455) (далі - Акт), в якому викладено висновок про те, що товариством порушено п.6 розд. II Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні з огляду на встановлені в ході перевірки факти порушення порядку проведення готівкових розрахунків за товари, а саме: перевищення граничних сум розрахунків готівкою протягом дня.

Позивачем вказано, що на підставі Акту, 06.12.2022 р. відповідачем, складено протокол про адміністративне правопорушення № 18639 (далі - Протокол), яким зафіксовано склад адміністративного правопорушення, щодо керівника ТОВ ОТК «ЄВРОПЛЮС» (код ЄДРПОУ - 30217001) ОСОБА_1 про порушення останнім п.6 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 29.12.2017 р. №148. На підставі Протоколу та Акту, 16.12.2022 р. заступником начальника Головного управління ДПС у м.Києві Інною Якушко винесено Постанову про накладення адміністративного стягнення (далі - Постанова), якою притягнуто позивача до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в сумі 17 000,00 грн. за порушення ч.2 ст. 163-15 КУпАП. У Постанові зазначено, що підставою її винесення стали Акт і Протокол, якими встановлено порушення порядку проведення розрахунків, а саме: здійснення розрахунків готівковими коштами понад встановлені граничні суми розрахунків, протягом одного дня, одним платіжним документом, чим порушено п.6 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 29.12.2017 р. № 148 (із змінами та доповненнями).

Позивач не погоджується із накладеним стягненням і вважає, що в оскаржуваній Постанові вказано порушення позивачем ч.2 ст. 163-15 КУпАП, а притягнуто останнього до адміністративної відповідальності та накладено штраф в сумі 17000,00 грн., що передбачено ч.1 ст. 163-15 КУпАП. Окрім того, відсутні обґрунтування накладення не мінімального адміністративного стягнення 100 н.м.д.г., що складає 1700,00 грн., а стягнення саме 17000 грн., що дорівнює 1000 н.м.д.г. Крім того, позивач хоч і є посадовою особою підприємства, але не є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого частинами ст. 163-15 КУпАП, оскільки суду не надано жодного доказу на підтвердження того, що він є посадовою особою відповідальною за проведення розрахунків в магазині за адресою: м.Київ, бул.Дружби Народів, 16/1, оскільки не досліджено посадову інструкцію касира у ТОВ ОТК «ЄВРОПЛЮС». Також, з урахуванням ст.ст. 247, 284 КУпАП, провадження про адміністративне правопорушення відносно позивача за будь-якої із частин ст. 163-15 КУпАП підлягає закриттю за закінченням на момент винесення Постанови у справі про адміністративне правопорушення строків давності, визначених ст. 38 КУпАП.

За вказаних обставин, а також посилаючись на порушення вимог ст. 247 КУпАП та не доведення вини позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, останній просить позов задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою від 23.01.2023 р. відкрито провадження у даній справі, розгляду якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву у відповідності до ст. 261 КАС України.

17.04.2023 р. на адресу суду надійшов відзив на позов представника відповідача, у якому останній виклав заперечення проти нього та просив суд відмовити у його задоволенні.

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, 28.10.2022 р. проведено фактичну перевірку ТОВ ОТК «ЄВРОПЛЮС» що розташована за адресою: м.Київ, бул.Дружби Народів, 16/1. За результатами перевірки відповідачем складено Акт перевірки від 04.11.2022 р. № 35401/26/15/07/ 30217001 (бланк № 004455).

В подальшому, 06.12.2022 р. посадовою особою Головного управління ДПС у м.Києві Павлусенком О.М. складено протокол про адміністративне правопорушення № 18639, згідно якого директор ТОВ ОТК «ЄВРОПЛЮС» (код ЄДРПОУ - 30217001) ОСОБА_1 вчинив порушення порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), а саме: здійснення розрахунку готівкою із фізичною особою протягом одного дня, понад установлену граничну суму. Порушено вимоги п.6 розділу ІІ Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 29.12.2017 р. № 148 (із змінами та доповненнями). Вказане порушення зафіксовано в акті фактичної перевірки від 04.11.2022 р. бланк акту № 004455, відповідальність передбачене ч.1 ст. 163-15 КУпАП

Так, згідно акту перевірки від 04.11.2022 р. бланк акту № 004455 вбачається, що перевіркою встановлено, що в порушення вимоги Постанови правління НБУ від 29.12.2017 р. №148 «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні», ТОВ ОТК «Європлюс», в магазині за адресою: м.Київ, бул.Дружби Народів, 16/1, ч.н.п. № 1, через ПРРО № проведення розрахунок готівкою протягом одного дня по даному платіжному документу (фіскальний чек) на суму у розмірі більшу за 50000,00 грн., а саме: від 22.06.2022 р., фіскальний чек №uo_h4NaltSY, на суму 67996,00 грн. та від 12.08.2022 р., фіскальний чек №978fubCMykY, на суму 59999,00 грн.

Судом встановлено, що постановою про накладення адміністративного стягнення постановленою посадовою особою заступником начальника Головного управління ДПС у м. Києві Інною Якушко від 16.12.2022 р., притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення ч.2 ст. 163-15 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17000,00 грн.

З вказаної постанови вбачається, що посадова особа заступник начальника Головного управління ДПС у м.Києві Інною Якушко, розглянувши протокол від 06.12.2022 р. № 18639 і додані до нього матеріали справи про адміністративне правопорушення, акт фактичної перевірки № 35401/26/15/07/ НОМЕР_1 від 04.11.2022 р. щодо ОСОБА_1 , який є керівником ТОВ ОТК «ЄВРОПЛЮС (код ЄДРПОУ - 30217001), встановлено порушення порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), а саме: здійснення розрахунку готівкою із фізичною особою протягом одного дня, понад установлено граничну суму, чим порушено пункт 6 розділу ІІ «Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні» від 29.12.2017 р. №148 (із змінами та доповненнями).

Відповідно до положень частини другої статті 19 Конституції України, пункту 1 частини другої статті 2 та частини першої статті 7 КАС України, суд при вирішенні справи повинен керуватися принципом законності, відповідно до якого має перевіряти чи діяли органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи лише на підставі закону в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другою цієї статті визначено, що у адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Згідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Отже, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчення якого передбачена чинним законодавством.

Відповідно до статті 163-15 КУпАП порушення порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), у тому числі перевищення граничних сум розрахунків готівкою, недотримання установлених законодавством вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів - тягне за собою накладення штрафу на фізичну особу - підприємця, посадових осіб юридичної особи від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Дія, передбачена частиною першою цієї статті, вчинена особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за таке ж порушення, - тягне за собою накладення штрафу від п`ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до п. 6 положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні затверджених постановою Правління Національного банку України суб`єкти господарювання мають право здійснювати розрахунки готівкою протягом одного дня за одним або кількома платіжними документами: 1) між собою - у розмірі до 10000 (десяти тисяч) гривень включно; 2) з фізичними особами - у розмірі до 50000 (п`ятдесяти тисяч) гривень включно. Суб`єкти господарювання у разі зняття готівкових коштів із рахунків з метою здійснення готівкових розрахунків із фізичними особами зобов`язані надавати на запит банку (філії, відділення) підтвердні документи, на підставі яких здійснюються такі готівкові розрахунки, необхідні банку (філії, відділенню) для вивчення клієнта з урахуванням ризик-орієнтованого підходу. Платежі понад установлені граничні суми проводяться через надавачів платіжних послуг шляхом переказу коштів із рахунку на рахунок або внесення коштів до кас надавачів платіжних послуг для подальшого їх переказу на рахунки. Кількість суб`єктів господарювання та фізичних осіб, з якими здійснюються готівкові розрахунки, протягом дня не обмежується. Обмеження, установлене в пункті 6 розділу II цього Положення, стосується також розрахунків під час оплати за товари, придбані на виробничі (господарські) потреби за рахунок готівки, одержаної за допомогою платіжного інструменту.

Відповідно до ст. 234-2 КУпАП податкові органи розглядають справи про адміністративні правопорушення зокрема: пов`язані порушенням порядку проведення готівкових розрахунків та розрахунків з використанням електронних платіжних засобів за товари (послуги) (стаття 163-15).

Від імені податкових органів розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники податкових органів та їх заступники, уповноважені ними посадові (службові) особи.

Згідно статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За статтею 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно п.39 розділу 4 Положення № 148 установи/підприємства відображають у касовій книзі усі надходження і видачу готівки в національній валюті. Кожна/кожне установа/підприємство (юридична особа), що має касу, веде одну касову книгу для обліку операцій з готівкою в національній валюті (без урахування кас відокремлених підрозділів). Також, згідно п. 23, п. 25, п. 26 розділу 3 Положення № 148 касові операції оформляються касовими ордерами, видатковими відомостями, розрахунковими документами, документами за операціями із застосуванням електронних платіжних засобів, іншими касовими документами, які згідно з законодавством України підтверджували б факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) готівки. Приймання готівки в касу проводиться за прибутковим касовим ордером, підписаним головним бухгалтером або особою, уповноваженою керівником установи/підприємства. До прибуткових касових ордерів можуть додаватися документи, які є підставою для їх складання. Відповідно до п. 11 розділу 2 Положення № 148 готівка, що надходить до кас, оприбутковується в день одержання готівки в повній сумі. Оприбуткуванням готівки в касах установ/підприємств та їх відокремлених підрозділів, які проводять готівкові розрахунки із застосування РРО та з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів. Оприбуткуванням готівки в касах відокремлених підрозділів установ/підприємств, які проводять готівкові розрахунки із застосуванням РРО без ведення касової книги, є забезпечення зберігання щоденних фіскальних звітних чеків (щоденних Z-звітів) в електронній формі протягом строку, визначеного пунктом 44.3 статті 44 Податкового кодексу України і занесення інформації згідно з фіскальними звітними чеками до відповідних книг обліку (КОРО - у разі її використання). Видача готівки з кас проводиться за видатковими касовими ордерами або видатковими відомостями. Документи на видачу готівки підписуються керівником і головним бухгалтером або особою, уповноваженою керівником. До видаткових ордерів додаються заяви на видачу готівки, розрахунки. Відповідно до п. 40 розділу IV Положення № 148 касир здійснює записи з касовій книзі за операціями одержання або видачі готівки за кожним касовим ордером і видатковою відомістю в день її надходження або видачі. За відсутності руху готівки в касі протягом робочого дня записи в касовій книзі в цей день не здійснюються. Касир щоденно в кінці робочого дня підсумовує операції за день, виводить залишок готівки в касі на початок наступного дня і передає до бухгалтерії як звіт касира другі примірники, що є відривною частиною аркуша касової книги (копію записів у касовій книзі за день), з прибутковими і видатковими касовими ордерами під підпис у касовій книзі. Готівка, видана за видатковими відомостями на виплати, пов`язані з оплатою праці, відображається в касовій книзі після закінчення строків цих виплат згідно з п. 18 розділу II Положення № 148, а закриття вищезазначених документів та виписка відповідних видаткових касових ордерів здійснюються в порядку, визначеному в п. 31 розділу III Положення № 148. Таким чином, бухгалтер відповідальний за облік касових операцій і роботу з касовими документами, оскільки до його обов`язків входить виписування та оформлення касових ордерів. Після оформлення касових ордерів бухгалтер передає їх на підпис відповідним особам, а саме, головному бухгалтеру або іншій особі, уповноваженій керівником підприємства та керівнику підприємства та головному бухгалтеру або іншій особі, уповноваженій керівником підприємства. Бухгалтер до передачі касових ордерів до каси підприємства реєструє їх у журналі реєстрації прибуткових та видаткових касових документів (абз. 1 п. 33 Положення №148). Після отримання з бухгалтерії касових ордерів касир тільки перевіряє правильність їх складання та виписування, здійснює за ними безпосередньо операції приймання (видачі) готівки, відображає записи за касовими ордерами у касовій книзі.

Таким чином, судом критично оцінюються підстава позову, що позивач хоч і є посадовою особою підприємства, але не є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого частинами ст. 163-15 КУпАП, так як не надано жодного доказу на підтвердження того, що він є посадовою особою відповідальною за проведення розрахунків в магазині за адресою: м.Київ, бул.Дружби Народів, 16/1, оскільки матеріали справи не містять доказів покладання обов`язків за дотримання порядку проведення розрахунків на будь яку особу у вказаному магазині, крім того не досліджено посадову інструкцію касира у ТОВ ОТК «ЄВРОПЛЮС».

Отже, позивач, як керівник/директор ТОВ ОТК «ЄВРОПЛЮС» є суб`єктом адміністративного правопорушення відповідальність за яке передбачена ст. 163-15 КУпАП.

Як підставу для задоволення позову, позивачем вказано, що в оскаржуваній Постанові не зазначено обставини притягнення позивача до адміністративної відповідальністю за ч.2 ст. 163-15 КУпАП.

Стаття 245 КУпАП передбачає, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Так, відповідно до ч.1 ст.283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення. Постанова повинна містити: - найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; - дату розгляду справи; - відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; - опис обставин, установлених під час розгляду справи; - зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Однак, постанова про накладення адміністративного стягнення від 16.12.2022 р. відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 163-15 КУпАП, всупереч вимогам ст. 283 КУпАП, не зазначено даних, щодо вчинена останнім дій передбачених ч.1 ст. 163-15 КУпАП і якого протягом року було піддано адміністративному стягненню за таке ж порушення, що передбачено диспозицією ч.2 ст. 163-15 КУпАП, а також не містить даних про суть правопорушення, вчинення якого інкримінується позивачу , а саме відсутні дані про зміст дій (бездіяльності) допущених позивачем, які б виразилися у порушенні порядку проведення готівкових розрахунків та розрахунків з використанням електронних платіжних засобів за товари (послуги), а містить лише зазначення щодо порушення порядку проведення розрахунків, а саме: здійснення розрахунків готівковими коштами понад встановлені граничні суми розрахунків, протягом одного дня, одним платіжним документом, чим порушено вимоги п.6 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 29.12.2017р. № 148 (із змінами та доповненнями).

При цьому, ч.1 ст. 38 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Тобто приписами ст. 38 КУпАП встановлено строки, після закінчення яких виключається накладення адміністративних стягнень.

Згідно з п.7 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Як вбачається зі змісту ст. 38 КУпАП початком відліку строку для накладення адміністративного стягнення є день вчинення адміністративного правопорушення. Вказана стаття не передбачає інших умов відліку цього строку, крім як для триваючих правопорушень.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що норми КУпАП не містять визначення поняття «триваюче правопорушення». Проте, як зазначено у листі Міністерства юстиції України від 02 серпня 2013 року № 6802-0-4-13/11, в теорії адміністративного права «триваючими» визначаються правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його не повністю чи неналежним чином.

Проаналізувавши обставини справи та юридичний склад правопорушення, вчиненого позивачем суд дійшов висновку, що порушення порядку проведення готівкових розрахунків та розрахунків з використанням електронних платіжних засобів за товари (послуги), а саме: здійснення розрахунків готівковими коштами понад встановлені граничні суми розрахунків, протягом одного дня, одним платіжним документом, є разовим правопорушенням, оскільки таке правопорушення немає триваючого характеру й завершується у момент здійснення розрахунку (в даному випадку це дата фіскальних чеків 22.06.2022 р. та 12.08.2022 р.). Крім того у протоколі № 18639 про адміністративне правопорушення відносно позивача за ст. 163-15 КУпАП вказано, що датою і часом вчинення порушення є 22.06.2022 р. 17 год. 00 хв. та 12.08.2022 р. 11 год. 34 хв..

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 18 грудня 2019 року у справі № 158/286/17, постанові від 19 травня 2020 року у справі № 404/1794/16-а, постанові від 08.06.2021р. у справі № 761/25397/16-а

З огляду на те, що правопорушення, за яке притягнуто до адміністративної відповідальності позивача, не носить характер триваючого, та на час винесення оскаржуваної постанови закінчилися строки притягнення до адміністративної відповідальності (16.12.2022 р.), визначені у ч.1 ст. 38 КУпАП, відповідачем притягнуто позивача до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу поза межами строку, передбаченого ст. 38 КУпАП.

Таким чином, суд приходить до висновку, що оскільки податковим органом прийнято оскаржену постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення поза межами строку, передбаченого статтею 38 КУпАП, така постанова підлягає скасуванню.

Слід зауважити, що вимоги ч.3 ст. 286 КАС України передбачають, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

З огляду на вищевикладене, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупність, суд приходить до висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а тому вважає за необхідне скасувати постанову від 16.12.2022 р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 163-15 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17000,00 грн.

Крім того, відповідно до ст.ст. 132, 134 КАС України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору в сумі 536,80 грн., а також документально підтверджені витрати на професійну правничу допомогу в сумі 5470,00 грн.

Таким чином, всього з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 6006,80 грн. (536,80 грн. + 5470,00 грн.)

Відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 2, 5-10, 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255, 293, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про скасування постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Скасувати постанову від 16.12.2022 р., винесену заступником начальника Головного управління Державної податкової служби у місті Києві Інною Якушко, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 163-15КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17000,00 грн.

Закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст. 163-15 КУпАП.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Державної податкової служби у місті Києві на користь ОСОБА_1 6006 (шість тисяч шість) грн. 80 коп., з яких: 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп. - судові витрати по сплаті судового збору; 5470 (п`ять тисяч чотириста сімдесят) грн. 00 коп. - витрати на професійну правничу допомогу.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано, або після перегляду рішення в апеляційному порядку, якщо його не скасовано.

Суддя: