Справа № 520/36993/23
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2023-12-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 грудня 2023 р. справа № 520/36993/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Лариса Мар`єнко, розглянувши позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої державі,

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Військова частина НОМЕР_1 , через електронну систему ЄСІТС "Електронний суд" звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 69592,84 грн (шістдесят дев`ять тисяч п`ятсот дев`яносто дві гривні вісімдесят дві копійки) на відшкодування матеріальної шкоди, завданої державі в особі військової частини НОМЕР_1 .

Відповідно до п.3 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий без дотримання вимог, встановлених ст.160, 161 КАС України, виходячи з наступного.

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У відповідності до ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Слід зазначити, що строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, на думку суду, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, згідно із частиною другою якої, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відповідно до ч.6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Представником позивача до позовної заяви надано клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому посилаючись на відсутність достатнього фінансування та участі військової частини у виконанні завдань по відсічі і стримуванні збройної агресії Російської Федерації проти України, просив вважати поважними причини пропуску строку звернення до суду.

З наданих до позовної заяви матеріалів встановлено, що предметом позову є шкода, завдана Військовій частині НОМЕР_2 , яка полягає в нестачі майна на суму 71974,64 грн, яка була встановлена під час проведення службового розслідування, підсумки якого підведені наказом командира Військової частини НОМЕР_1 від 17.04.2020 №816.

представник позивача у позовній заяві зазначає, що при звільненні відповідача з військової служби, Військовою частиною НОМЕР_1 з грошового забезпечення військовослужбовця стягнуто кошти у розмірі 2381,80 грн.Таким чином, позивач частково стягнув завдану шкоду з позивача.

Наказом командира Військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 19.02.2020 №43 ОСОБА_1 увільнено від займаної посади.

Тобто, з моменту увільнення відповіцдача у позивача виникло право на звернення до суду з позовною заявою про відшкодування завданої шкоди.

Протягом 2020-2022 року позивачем вживалися заходи щодо стягнення завданої позивачем шкоди позасудовому та у судовому порядку.

Так, позивачем з метою стягнення з відповідача збитків на підставі довідки від 27.08.2020 року №5089 було оформлено виконавчий напис від 27.08.2020, зареєстрованого в реєстрі за №949 та направлено для виконання до Борівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області.

Рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 02.02.20221 у справі №285/5/21, залишеного без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 17.02.2022, виконавчий напис від 27.08.2020 №949 визнано таким, що не підлягає виконанню.

06.05.2022 військова частина НОМЕР_1 звернулась до Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області з цивільним позовом про відшкодування майнової шкоди, завданої державі ОСОБА_1 .

Ухвалою Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 09.05.2022 у справі №285/1563/22 відмовлено у відкритті провадження у справі по позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 та роз`яснено, що даний спір належить до юрисдикції адміністративних судів.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 15.06.2022 у справі №240/20869/22 адміністративну справу №240/10869/22 за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди передано на розгляд Харківського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16.08.2022 у справі №240/10869/22 адміністративний Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди - залишено без руху, а ухвалою від 05.09.2022 - повернуто позивачу.

Вдруге Військова частина НОМЕР_1 з даною позовною заявою звернулася до суду 15.12.2023 (згідно штампу на поштовому конверті), тобто зі значним порушенням спеціального тримісячного строку встановленого ч.2 ст.122 КАС України на звернення до суду із даними позовними вимогами.

Обґрунтовуючи наявність поважних причин пропуску для поновлення пропущеного строку звернення до суду, позивач посилається на не можливість подання позовної заяви після її повернення ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05.09.2022 внаслідок активної участі військової частини у захисті незалежності та територіальної цілісності України на сході України.

Вирішуючи питання щодо поважності таких причин пропущення строку звернення до суду, суддя зазначає, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення особи і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказам.

В той же час позивачем не надано до суду належним та допустимих доказів, які б свідчили про те, що в період з 05.09.2022 (дати повернення позовної заяви ухвалою Харківського окружного адміністративного суду у справі №240/10869/22) у Військової частини НОМЕР_1 не було можливості звернутися до суду з позовом.

При цьому, слід зазначити, що сам факт запровадження воєнного стану в Україні без обґрунтування неможливості вчинити процесуальну дію у встановлені строки не може вважатися поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

Отже, суддя не приймає до уваги доводи клопотання позивача про понровлення строку звернення до суду та зазначає, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення особи і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Натомість, позивач, з моменту виникнення права на звернення до суду з даним позовом, не реалізував свого права протягом майже 3 років та не надав суду належних доказів на підтвердження неможливості такого звернення до суду у найкоротші строки.

Положеннями частини 4 статті 5 КАС України передбачено, що суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Щоб адміністративний позов був прийнятий до провадження судом першої інстанції, позивачу необхідно дотримуватись порядку подання позовної заяви в межах реалізації права на звернення до суду та кореспондуючого права на повноважний суд з урахуванням положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статті 55 Конституції України, частини четвертої статті 5 КАС України.

Крім того, пунктами 6, 7 частини п`ятої статті 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом, упродовж визначених для цього строків.

Отже, учасник справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на звернення з позовом до суду, повинен забезпечити неухильне і своєчасне виконання своїх процесуальних обов`язків, вимог закону і суду, зокрема стосовно належного оформлення позовної заяви, в тому числі щодо своєчасного пред`явлення позову для чого особа, зацікавлена у її поданні, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством

З урахуванням наведеного, суддя дійшов висновку, що підстави, наведені позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду, не є поважними для поновлення строку звернення до суду з даним позовом, а подана позивачем заява про поновлення строку не містить зазначення інших поважних підстав для поновлення строку звернення до суду з вказаним позовом, які є об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Згідно ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно надати до суду мотивовану заяву про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою та належним чином засвідчені документи на підтвердження вказаних у заяві обставин.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст.122, 123, 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої державі - залишити без руху.

Надати позивачу термін - 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО