Справа № 380/13137/23
Суддя: Сидор Наталія Теодозіївна
Дата ухвалення: 2023-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2023 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Сидор Н.Т., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу,

в с т а н о в и в :

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області, в якій позивач просить визнати протиправним та скасувати пункт 1 Наказу №1535 від 03.05.2023 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників ГУНП» в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідальність та зменшення грошового забезпечення щомісячну премію на 90% за травень місяць 2023 року стосовно заступника начальника управління начальника І-го відділу Управління міграційної поліції ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 (0062977).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не був ознайомлений в установленому законом порядку про підстави та результати проведеного службового розслідування затвердженого висновком від 27.04.2023. Вказав, що службове розслідування було проведено з порушенням Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції, його не повідомляли про призначення, проведення службового розслідування, що позбавило його права надання пояснень щодо обставин справи та/або залучення представника (адвоката) з метою захисту прав під час проведення службового розслідування. Також зазначає, що із змістом висновку службового розслідування в установленому законом порядку не ознайомлений. Вважає, що наказ в частині, що ним оскаржується, прийнято передчасно, тому такий підлягає скасуванню.

Позиція відповідача викладена у відзиві на позовну заяву, де на спростування аргументів позивача зазначає, що оскаржуваний наказ виданий з врахуванням обставин, які викладені у висновку службового розслідування. Вказує, що твердження позивача про те, що службове розслідування проведене з порушенням Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції, не ознайомлення останнього з призначенням службового розслідування, не надання можливості надати пояснення, не відповідає дійсним обставинам справи та спростовується самим висновком службового розслідування, в якому зокрема містяться письмові пояснення позивача, надані ним в ході цього службового розслідування.

Відносно процесуальних дій, вчинених у зв`язку із розглядом справи, слід зазначити, що ухвалою судді від 13.06.2023 відкрито спрощене позовне провадження із повідомленням сторін.

Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, надав пояснення аналогічні, викладеним у позовній заяві, просив позов задовольнити у повному обсязі.

Представниця відповідача в судовому засіданні проти позову заперечила, покликаючись на те, що під час прийняття оскаржуваного наказу відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений законом. Просила в задоволенні позову відмовити повністю.

Згідно з протоколом судового засідання від 19.10.2023, суд повідомив сторін, що рішення у справі буде прийняте у порядку, передбаченому щодо даної категорії справ.

Заслухавши пояснення сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.

Наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 03.05.2023 №1535 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників ГУНП», а саме п. 1 за порушення основних обов`язків поліцейського, передбачених пунктом 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпунктів 1, 4, 6 пункту 4 розділу IV «Інструкції з організації діяльності чергової служби в Національній поліції України», затвердженої Наказом МВС України від 23.05.2017 (зі змінами від 06.02.2020 №100 та від 08.02.2022 №103), на підставі пункту 4 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, застосовано до заступника начальника управління начальника першого відділу Управління міграційної поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 (0062977) дисциплінарне стягнення попередження про неповну службову відповідність та відповідно до пункту 3.2 розділу 3 Положення №37 «Про преміювання поліцейських Головного управління Національної поліції у Львівській області» зменшено визначену згідно рекомендованих розмірів грошового забезпечення щомісячну премію на 90% за травень місяць 2023 року.

Вважаючи протиправним наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 03.05.2023 №1535 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників ГУНП» в частині застосування дисциплінарного стягнення щодо позивача, позивач звернувся з вказаним позовом до суду.

Вирішуючи даний спір, суд застосовує такі норми права та виходить з таких мотивів.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII).

Згідно з ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 Закон № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Правила етичної поведінки поліцейського, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ вказаних Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.

Частинами 1 та 2 ст. 19 Закону № 580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут), за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Службовою дисципліною, за визначенням ст. 1 Дисциплінарного статуту, є дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту, засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку є дисциплінарне стягнення.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту).

У свою чергу, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування (ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Враховуючи вищезазначені приписи, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, попередження про неповну службову відповідність.

При цьому, до відповідальності можливо притягнути лише у випадку доведення вчинення дисциплінарного проступку, що повинно бути доведено належними та допустимими доказами.

У свою чергу, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування (ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (ч. 4 Дисциплінарного статуту).

Із матеріалів службового розслідування встановлено, що 06.04.2023 на ім`я начальника ГУНП у Львівській області надійшла доповідна записка щодо здійснення перевірки стану організації роботи нарядів ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП, які заступили для несення служби по охороні публічної безпеки та порядку, реагування на заяви та повідомлення громадян, в ході якої було виявлено ряд порушень.

Зазначена доповідна стала підставою для призначення службового розслідування. Суд констатує, що наведена підстава призначення службового розслідування відповідає вимогам ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту, якими передбачено підстави для призначення службового розслідування.

Відтак, наказом ГУ НП у Львівській області від 06.04.2023 №1225 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії», керуючись ст.ст. 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ч.ч. 1, 2 розділу II «Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України» та «Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України», затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, призначено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом можливих порушень службової дисципліни зі сторони окремих працівників ГУ НП у Львівській області.

Так, п. 2 цього наказу визначено, що проведення службового розслідування доручити дисциплінарній комісії у складі: голови комісії старшого інспектора ВП УГІ ГУНП капітана поліції Михайла Великопольського; членів комісії інспектора ВП УГІ ГУНП капітана поліції ОСОБА_2 , інспектора ВСР УГІ ГУНП капітана поліції ОСОБА_3 та заступника начальника ситуаційного відділу УОАЗОР ГУНП майора поліції ОСОБА_4 .

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (ст. 15 Дисциплінарного статуту).

Згідно зі ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Так, наказом ГУ НП у Львівській області від 20.04.2023 №1377 «Про продовження строку проведення службового розслідування призначеного наказом ГУНП у Львівській області від 06.04.2023 №1225» продовжено термін проведення службового розслідування до 04.05.2023.

Відтак, суд констатує, що в ході розгляду справи не встановив порушення відповідачем строків проведення службового розслідування.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 19 Закону України «Про Дисциплінарний статут», у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку.

Як вже було зазначено судом вище, підставою призначення службового розслідування була доповідна записка від 06.04.2023 на ім`я начальника ГУНП у Львівській області щодо здійснення перевірки стану організації роботи нарядів ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП, які заступили для несення служби по охороні публічної безпеки та порядку, реагування на заяви та повідомлення громадян, в ході якої було виявлено ряд порушень.

Відповідно до змісту доповідної записки встановлено, що: «...05.04.2023 т.в.о. заступника начальника СКП підполковник поліції Тарас Ільчишин прибув у підрозділ о 07:43, хоча у цей день згідно книги нарядів повинен був заступити відповідальним по ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП. Вищенаведене є порушенням наказу ГУНП у Львівській області № 3343 від 25.11.2022, яким встановлений єдиний час проведення щоденних інструктажів нарядів поліції, а саме: ранковий в період з 07:30 до 08:00, тож прибуття особового складу для їх проведення повинно бути завчасним. Відтак т.в.о. заступника начальника СКП підполковник поліції Тарас Ільчишин, заступаючи відповідальним по ТВП, в порушення вимог підпункту 1 пункту 4розділу IV Інструкції з організації діяльності чергової служби в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС від 23.05.2017 № 440 (у редакції наказу Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2022 року № 103) не прибув до чергової частини для ознайомлення з оперативною обстановкою, не здійснив перевірку готовності до несення служби чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції ТВП, які залучалися до чергування, та не провів їх інструктаж, а прослідував у свій службовий кабінет. В подальшому під час проведення інструктажу працівниками мобільної групи ГУНП проведено опитування особового складу ВП № 1 ЛРУП № 2, який залучався до несення служби, під час якого підполковник поліції ОСОБА_5 проявив низькі знання нормативних документів, зокрема тих, які регламентують діяльність відповідального по ТВП.

В подальшому було перевірено стан реагування на повідомлення громадян нарядами ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП шляхом надання учбового завдання. Так, 05.04.2023 о 18:27 працівниками мобільної групи ГУНП дано ввідне завдання наступного змісту: « 05.04.2023 о 18:27 на лінію 102 звернулась гр. ОСОБА_6 , яка повідомила про те, що за адресою: вулиця Калнишевського, 12, м. Львова, близько півтори години тому із її автомобіля Фольсваген Гольф Плюс д.н.з. НОМЕР_1 невідомі особи викрали жіночу сумку, у середині якої були грошові кошти у сумі близько 3 000 грн., документи та інші особисті речі. Дана сумка знаходилась на задньому сидінні автомобіля, спосіб проникнення в автомобіль заявниці невідомий». На дане повідомлення диспетчером СВ УОАЗОР було скеровано СОГ ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП із позивним «САПЕР-4/1», старший наряду старший слідчий СВ ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП капітан поліції ОСОБА_7 . Надалі 05.04.2023 о 18:46 старшим наряду у планшетному пристрої проставлено відмітку про прийняття повідомлення, та - 05.04.2023 о 18:56 проставлено відмітку про прибуття СОГ на місце події. Водночас слід зазначити, що фактично наряд СОГ прибув на місце події тільки 05.04.2023 о 19:44 (через 48 хвилин після проставленої відмітки про прибуття у планшетному пристрої). У подальшому встановлено, що СОГ ВП № 1 ЛРУП № 2 на місце події прибула не в повному складі, а саме без відповідального по ВП№ 1 ЛРУП№ 2 ГУНП підполковника поліції ОСОБА_8 . Працівники СОГ, а саме: слідчий та ДОП ВП № 1 ЛРУП №2 ГУНП були забезпеченні відео реєстраторами, однак під час відпрацювання повідомлення їх не використовували. А також члени СОГ причини свого тривалого неприбуття на місце події пояснити не могли, а також де знаходився під час їх реагування на подію відповідальний по ТВП не орієнтувались, оскільки з ним не контактували.»

Доповідна записка була складена старшим інспектором ВП УГІ ГУНП у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_9 та старшим інспектором з ОД УГІ ГУНП у Львівській області капітаном поліції ОСОБА_10 .

В судовому засіданні допитано в якості свідка старшого інспектора ВП УГІ ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_11 , який підтвердив факти наведені у доповідній записці.

Так, відповідно до п. 4 розділу IV «Організація діяльності чергових частин ТВП ГУНП» Інструкції з організації діяльності чергової служби в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України 23.05.2017 № 440, відповідальний по ТВП зобов`язаний:

1) прибути перед заступанням на чергування до чергової частини та ознайомитися з оперативною обстановкою, перевірити готовність чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції ТВП, які залучаються до чергування, провести їх інструктаж;

2) перевірити наявність правових підстав доставления до ТВП осіб, утримання їх у КЗ та при виявленні порушень їх прав, ужити невідкладних заходів щодо їх поновлення;

3) забезпечити організацію своєчасного розгляду обставин доставления до ТВП осіб, які підозрюються в учиненні кримінальних правопорушень, та осіб, затриманих за вчинення адміністративних правопорушень;

4) перебувати в службовому приміщенні за місцем розташування ТВП, постійно бути на зв`язку із черговою частиною, виїжджати на місце подій та здійснювати перевірку організації несення служби нарядами поліції;

5) вносити через оперативного чергового за погодженням із керівником ТВП зміни в розстановку сил і засобів під час ускладнення оперативної обстановки;

6) виїжджати особисто на місце вчинення резонансного кримінального правопорушення чи надзвичайної події, інформація про які підлягає передачі до чергових частин вищого рівня та може викликати суспільний резонанс, для надання практичної допомоги, ліквідації наслідків надзвичайних подій;

7) забезпечувати контроль за своєчасним оперативним інформуванням чергових частин вищого рівня про вчиненні на території обслуговування резонансні кримінальні правопорушення чи надзвичайні події, інформація про які підлягає передачі в установленому порядку;

8) здійснювати вибіркові перевірки несення служби добовими нарядами та нарядами поліції в підпорядкованих підрозділах поліції.

Згідно з п.9 додатку №1 до наказу ГУНП у Львівській області №3343 від 25.11.2022 «Про затвердження Правил внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) ГУНП у Львівській області» керівники усіх рівнів забезпечують проведення щоденних інструктажів нарядів поліції, що заступають для несення служби, встановивши єдиний час проведення, а саме: ранковий, в період з 07:30 до 08:00.

В ході проведеного службового розслідування опитано т.в.о. начальника ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП полковника поліції ОСОБА_12 , інспектора-чергового чергової частини ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП майора поліції ОСОБА_13 , чергового частини ВП №1 ЛРУ №2 ГУНП сержанта поліції ОСОБА_14 , старшого слідчого СВ ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП капітана поліції ОСОБА_15 , старшого слідчого СВ ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП майора поліції ОСОБА_16 , старшого оперуповноваженого СКП ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП капітана поліції ОСОБА_17 , поліцейського-водія ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_18 .

За результатами опитувань, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що наведені факти порушень у доповідній записці від 06.04.2023 знайшли своє підтвердження проведеним службовим розслідуванням, яким установлено неналежне виконання службових обов`язків заступником начальника управління - начальника першого відділу Управління міграційної поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , (0062977) котрий в порушення вимог пункту 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за № 1576/29706, підпункту 1 пункту 4 розділу IV «Інструкції з організації діяльності чергової служби в Національній поліції України», затвердженої Наказом МВС України від 23.05.2017 (зі змінами від 06.02.2020 №100 та від 08.02.2022 № 103) не прибув вчасно до підрозділу, не ознайомився з оперативною обстановкою, не перевірив готовність добового наряду чергової частини, слідчо-оперативної групи та нарядів поліції, що залучаються до чергування, а також у порушення підпункту 4, 6 пункту 4 розділу IV «Інструкції з організації діяльності чергової служби в Національній поліції України», затвердженої Наказом МВС України від 23.05.2017 (зі змінами), будучи відповідальним по підрозділу не був на постійному зв`язку із черговою частиною та не виїжджав на місця повідомлень про замінування та крадіжки.

В ході проведеного службового розслідування ОСОБА_1 пояснив, що «прибув на територію підрозділу вчасно, оскільки перед заступанням здійснював перевірку автомобілів, які знаходились на території підрозділу. Стосовно опитування його працівниками УГІ пояснив, що під час відповідей розхвилювався і через те не в повній мірі відповів на запитання. За оперативною обстановкою слідкував в повній мірі. На місця подій виїжджав не у всіх випадках, оскільки в обов`язки відповідального по підрозділу входить перевірка нарядів та їх інструктаж».

В судовому засіданні позивачем підтверджено надані ним пояснення.

Суд критично оцінює пояснення позивача, надані в ході службового розслідування, оскільки такі не підтверджені жодними доказами та спростовуються матеріалами службового розслідування.

Крім цього, суд наголошує, що позивачем оскаржується спірний наказ не з підстав допущеного ним дисциплінарного проступку, а з підстав того, що службове розслідування було проведено з порушенням Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, а саме, що його не повідомляли про призначення, проведення службового розслідування, що позбавило його права надання пояснень щодо обставин справи та/або залучення представника (адвоката) з метою захисту прав під час проведення службового розслідування.

Однак, зазначене твердження позивача спростовується матеріалами службового розслідування, в ході проведення якого позивач власноручно надав письмові пояснення від 24.04.2023.

Також позивач вказує, що не був ознайомлений в установленому законом порядку про результати проведеного службового розслідування затвердженого висновком від 27.04.2023.

З цього приводу суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Дисциплінарного статуту, поліцейський має право на захист, яке він може реалізовувати шляхом надання письмових пояснень щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та доказів правомірності своїх дій.

Суд враховує, що позивачем в ході службового розслідування було надано письмове пояснення щодо причин та обставин вчиненого проступку.

Відповідно до ч. 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право у тому числі, ознайомлюватись з матеріалами, зібраними під час службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень передбачених законами України.

Матеріали службового розслідування не містять доказів того, що позивач звертався до відповідача із заявами про ознайомлення з матеріалами службового розслідування в ході такого службового розслідування, та як наслідок відсутні порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування в частині забезпечення права позивача на ознайомлення з матеріалами службового розслідування.

Суд наголошує, що Дисциплінарний статут закріплює право позивача на ознайомлення із матеріалами службового розслідування, а не безумовний обов`язок відповідача ознайомити позивача із матеріалами службового розслідування.

Щодо покликання позивача на не надання відповіді на адвокатський запит з питань ознайомлення із матеріалами службового розслідування (поданий адвокатом Чехоніною Т.І. в інтересах ОСОБА_1 на підставі договору про надання правничої (правової) допомоги від 02.05.2023), то суд констатує, що такий запит датований 06.06.2023, тобто задовго після затвердження висновку службового розслідування (27.04.2023) та прийнятого спірного наказу про застосування дисциплінарного стягнення до позивача (03.05.2023), що не може свідчити про порушення порядку проведення службового розслідування.

Таким чином, аналіз зібраних та досліджених судом доказів повністю підтверджує правильність висновків службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання обов`язків поліцейського, передбачених пунктом 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпунктів 1, 4, 6 пункту 4 розділу IV «Інструкції з організації діяльності чергової служби в Національній поліції України», затвердженої Наказом МВС України від 23.05.2017 (зі змінами від 06.02.2020 №100 та від 08.02.2022 №103).

Виходячи із наведеного вище, суд дійшов висновку, що висновки дисциплінарної комісії про вчинення дисциплінарного проступку підполковником поліції ОСОБА_1 знайшли своє підтвердження у ході судового розгляду, такі є обґрунтованими та правомірними.

Судом взято до уваги службові характеристики ОСОБА_1 за підписом т.в.о. начальника відділу поліції №1 Львівського РУП №2 ГУНП у Львівській області полковника поліції Богдана Собка, згідно якої зазначено:

«З 10.01.2023 на підполковника поліції ОСОБА_1 тимчасово покладено обов`язки заступника начальника сектору кримінальної поліції відділу поліції №1 Львівського районного управління поліції №2 ГУНП у Львівській області.

Підполковник поліції ОСОБА_1 за час тимчасового виконання обов`язків заступника начальника сектору кримінальної поліції відділу поліції №1 Львівського районного управління поліції №2 ГУНП у Львівській області зарекомендував себе з негативної сторони.

Так, високий потенціал даного керівника не використовується ним під час несення служби та виконанні поставлених перед ним службових завдань, власну ініціативу проявляє вкрай рідко. Хороші організаторські та аналітичні здібності використовує лише за умови постійного контролю з боку безпосереднього керівника.

Накази, інструкції та інші нормативні документи, які регламентують діяльність поліції та займаної посади знає, проте інколи ігнорує їх вимоги, що призводить до прийняття помилкових рішень. Не готовий нести відповідальність за прийняті помилкові рішення, і не проводить роботу над своїми помилками, що може призвести до повторного їх вчинення. У складній обстановці та в умовах браку часу здатний прийняти правильне рішення, разом з тим інколи без жодних причин може самоусунутись від вирішення проблем.

Здатний діяти в умовах встановлених обмежень та правил, проте надмірна самовпевненість та бажання довести правильність своєї позиції навіть всупереч здоровому глузду призводить до виникнення конфліктів між керівництвом та особовим складом підрозділу.

У стройовому відношенні підготовлений. Матеріальну частину вогнепальної зброї, правила та порядок їх застосування знає. Разом з тим реагує на зауваження керівництва зверхньо та часто не робить належні висновки.»

Судом також взято до уваги інформацію із послужного списку позивача про не погашені стягнення у позивача у виді зауваження, накладеного згідно наказу ГУ НП у Львівській області від 07.04.2023 №1236 та у виді догани, накладеного згідно наказу ГУ НП у Львівській області від 25.04.2023 № 1447 за порушення службової дисципліни.

Відповідно до п. 12 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 10.03.2018 № 2337-VIII, у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення, і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Враховуючи, що зауваження та догана не мали належного впливу на позивача, то відповідачем послідовно втретє застосовано щодо нього більш суворе стягнення попередження про неповну службову відповідність.

Відтак, відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як попередження про неповну службову відповідність.

Такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Наведене свідчить, що при виданні спірного наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність відповідачем було враховано характер та обставини вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки, особа порушника, ступінь вини, попередня поведінка поліцейського, а також тривалість служби та рівень знань про порядок служби.

Отже, наведені у позові доводи позивача спростовано наданими представником відповідача доказами.

Відповідно до вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З огляду на наведене вище, суд погоджується з доводами представника відповідача, що при прийнятті оскаржуваного наказу відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, що, в свою чергу, у даному випадку було належним чином доведено представником ГУ НП у Львівській області при розгляді цієї справи.

Це означає, що наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 03.05.2023 №1535 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників ГУНП» в частині застосування дисциплінарного стягнення щодо позивача, відповідає вимогам законодавства і підстави для його скасування відсутні.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

В пункті 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бендерський проти України» від 15 листопада 2007 року, заява № 22750/02, зазначено, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають у достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися в світлі обставин кожної справи.

Згідно зі частинами 1, 2, 3 статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити у повному обсязі.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України повернення судових витрат позивачу, якому відмовлено у задоволенні позову не передбачено.

Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 14, 72-77, 90, 242-246, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в :

в задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) до Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Генерала Григоренка, 3, м. Львів, 79007; ) про визнання протиправним та скасування наказу, відмовити повністю.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Сидор Н.Т.