Справа № 240/31161/23
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

26 грудня 2023 року м. Житомир справа № 240/31161/23

категорія 112010201

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Лавренчук О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Державної установи "Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Житомирській області" про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 01.11.2023 звернувся до суду з позовом до Державної установи "Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Житомирській області", у якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача, щодо відмови у виготовленні нової довідки для перерахунку пенсії з включенням у довідку щодо ОСОБА_1 в розмір грошового забезпечення 50 процентної доплати до посадового окладу відповідно до вимог постанови КМУ від 01.08.1992 №439;

- зобов`язати відповідача відповідно до вимог постанови КМУ від 30.08.2017 №704 виготовити та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області нову довідку про грошове забезпечення щодо мене (позивача) ОСОБА_1 про розмір грошового забезпечення за посадою «заступник начальника ВПЧ-12 по охороні Рівненської АЕС» за прирівняною посадою на день мого звільнення зі служби з військовим званням «майор внутрішньої служби», що становить: посадовий оклад - 5060,0 грн; оклад за спеціальним званням (майор внутрішньої служби ) - 1340,0грн; надбавка за стаж служби (40%)- 2560,0грн.; надбавка за особливості проходження військової служби (50%) - 4480,0грн; премія 40 % - 2024,0 грн, а також включити в дану довідку - надбавку в розмірі 50 процентів посадового окладу працівникам підрозділів воєнізованої пожежної охорони МВС по охороні атомних електростанцій (відповідно до Постанови КМУ від 01.08.1992р. №439) - 2530,0 грн,- а всього 17 994,0 грн.

Суддя своєю ухвалою від 06 листопада 2023 року позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

До суду 11.12.2023 надійшла заява про поновлення строку звернення до суду. В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду вказує, що 15 червня 2021 року отримав з ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Житомирській області» довідку №33/26/117-808 про грошове забезпечення встановлене з 05.03.2019, однак вона не містила додаткового виду грошового забезпечення, що мала постійний характер під час моєї служби (роботи), зокрема: надбавка в розмірі 50% посадового окладу. Вказує, що у жовтні 2023р. звернувся з заявою до відповідача про виготовлення нової довідки про розмір мого грошового забезпечення та включення в неї надбавки в розмірі 50% посадового окладу працівникам підрозділів воєнізованої пожежної охорони Міністерства внутрішніх справ по охороні атомних електростанцій, передбачену Постановою КМУ від 01.08.1992 №439. Вказує, що у зв`язку із відрядженнями в період 2021р. та військовим вторгненням 24.02.2022 країни - агресора росії в Україну, введенням військового стану, веденням активних бойових дій до червня-липня 2022р. на території Житомирської області та неодноразовим відрядженням в кінці 2022р. та відрядженням в 2023р. я не зміг в зазначений період особисто відвідати ДУ ТМО УМВС України в Житомирській області для отримання пояснень щодо невнесення в довідку всіх видів грошового забезпечення. Також в зазначені терміни , враховуючи мій вік та стан здоров`я - я неодноразово хворів, лікувався як амбулаторно так я стаціонарно, однак я не зберіг всіх підтверджуючих документів. Позивач вважає, що у разі порушення відповідачем законодавства про пенсійне забезпечення, шестимісячний строк звернення до адміністративного суду, встановлений частиною другою статті 122 КАС України не застосовується, оскільки це матиме наслідком неможливість реалізувати передбачене Законом України Про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби та деяких інших осіб право пенсіонера на виплату сум пенсії за минулий час без обмеження строку у визначеному законодавством розмірі. Просить поновити строк звернення до суду. До заяви додано копії наказів про відрядження позивача (із 01.10.2021 по 31.12.2021, із 30.09.2022 по 30.12.2022, із 01.03.2023 по 30.06.2023).

У період із 12.12.2023 по 25.12.2023 головуюча у справі суддя перебувала у відпустці.

Суд, розглядаючи заяву позивача про поновлення строку звернення до суду зазначає наступне.

Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Оскільки початок шестимісячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду позивач вказує, що 15 червня 2021 року я отримав з ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Житомирській області» довідку №33/26/117-808 про грошове забезпечення встановлене з 05.03.2019, однак дана довідка не містила додаткового виду грошового забезпечення, що мала постійний характер під час моєї служби (роботи), зокрема: надбавка в розмірі 50% посадового окладу. Звертаючись до суду з позовом позивач просить суд визнати протиправною бездіяльність відповідача, щодо відмови у виготовленні нової довідки для перерахунку пенсії з включенням у довідку щодо ОСОБА_1 в розмір грошового забезпечення 50 процентної доплати до посадового окладу відповідно до вимог постанови КМУ від 01.08.1992 №439.

З урахуванням вказаного, про порушення своїх прав позивач знав (мав реальну можливість дізнатись) 15 червня 2021 року, при отримання довідки №33/26/117-808 від 15.06.2021.

До суду з позовом позивач звернувся 01.11.2023. Суд зауважує, що перебування позивача у відрядженні із 01.10.2021 по 31.12.2021, із 30.09.2022 по 30.12.2022, із 01.03.2023 по 30.06.2023 на території Житомирської області не є поважною причиною пропуску строку звернення до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Суд зазначає, що не приймає до уваги посилання позивача на обставини, викладені у заяві про поновлення строк звернення до суду, оскільки доказів неможливості вчасно звернутися до відповідача з питанням формування нової довідки про розмір грошового забезпечення, із обов`язковим включенням у довідку розміру грошового забезпечення 50 процентної доплати до посадового окладу відповідно до вимог постанови КМУ від 01.08.1992 №439, матеріали позову не містять.

До матеріалів позовної заяви позивачем додана відповідь відповідача від 13.10.2023, а у позові позивач зазначає, що у жовтні звернувся до відповідача із заявою про виготовлення нової довідки. Дані документи свідчать про обставини вчинення активних дій з метою отримання інформації про складові призначеної пенсії та направлення оновленої довідки, лише у жовтні 2023 року та не доводять поважність причин пропуску процесуального строку.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом, заяником звернуто увагу на наявність збройної агресії проти України агресора рф.

Згідно правової позиції висловленої Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 10.11.2022 у справі №990/115/22, введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Отже, введення в країні воєнного стану не є безумовною підставою для поновлення позивачу строку звернення до суду з позовом.

Позивач не надав суду доказів того, що воєнний стан якимось чином перешкодив йому вчасно звернутися з позовом.

З урахуванням викладеного. суд вважає, що доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем не наведено.

Відповідно до вимог ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до норм п. 9 ч. 4. ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Приписами ч. 8 ст. 169 КАС України встановлено, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної установи "Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Житомирській області" про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.В. Лавренчук