Справа № 200/7382/23
Суддя: Чекменьов Г.А.
Дата ухвалення: 2023-12-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 грудня 2023 року Справа №200/7382/23

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Чекменьов Г.А., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

19 грудня 2023 року ОСОБА_1 через представника за довіреністю Дяченка О.В. звернувся до суду з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 , в якій просить суд:

визнати протиправною бездіяльність щодо не нарахування та невиплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні;

зобов`язати нарахувати і виплатити середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 20.04.2023 по 22.11.2023 в сумі 4165,68 грн.

Відповідно до статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За приписами пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України (в редакції на час звернення до суду) в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Отже, для фізичних осіб до вказаних вимог позовної заяви, в тому числі, відноситься зазначення місця проживання чи перебування, поштовий індекс, адреса електронної пошти.

Вказані вимоги стороною позивача не дотримані, оскільки у позовній заяві, сформованої в Електронному кабінеті підсистеми «Електронний суд» зазначена поштова адреса у м. Одеса, яка співпадає із зазначеною там же адресою представника позивача. Вказані обставини свідчать або про проживання чи перебування позивача разом з його представником, або про відсутність належного зазначення у позовній заяві місця проживання чи перебування позивача.

Зазначені у позовній заяві адреси електронної пошти позивача та його представника також співпадають, що вказує про відсутність зазначення у позові фактичної електронної пошти позивача.

У додатках до позовної заяви вказана адреса позивача без зазначення поштового індексу за місцем реєстрації у місті Маріуполь, яке з 2022 року є відноситься до тимчасово окупованої території, через що за вказаною адресою відсутня можливість поштового зв`язку.

Перелічені вимоги процесуального закону не є ознакою надмірного формалізму у законодавстві, оскільки, незважаючи на підписання позовної заяви представником позивача, суд має забезпечити особисту обізнаність позивача з рухом справи та прийнятими судовими рішеннями, що відповідає принципу відкритості інформації щодо справи (стаття 11 КАС України), забезпеченню права на перегляд справи та оскарження судового рішення (стаття 13 КАС України), іншим правам сторін у справі, передбаченим у статтях 44 та 47 КАС України.

Мотивуючи підстави скасування судових рішень попередніх інстанцій, Верховним Судом сформульовані аналогічні висновки в постанові від 13 вересня 2023 року у справі № 120/17879/21-а:

«… імперативними процесуальними положеннями КАС України встановлено обов`язок суду з`ясовувати склад учасників судового процесу, повідомляти усіх учасників справи про дату, час і місце судових засідань, а також про вчинення відповідних процесуальних дій. Крім того, Суд зауважує, що КАС України не містить норм, зі змісту яких вбачається звільнення суду від обов`язку надіслання процесуальних документів у справі учаснику цієї справи, незважаючи на наявність у останнього представника.

… колегія суддів касаційної інстанції вважає за необхідне наголосити на тому, що здійснення розгляду справи без повідомлення про хід її розгляду усіх учасників цієї справи, зокрема позивача, незважаючи на наявність у нього представника, є порушенням частини другої статті 129 Конституції України, частини третьої статті 44 КАС України та статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Крім того, позовна заява направлена до суду за допомогою підсистеми Електронний суд Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Відповідно до абзацу другого частини 8 статті 18 КАС України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Частинами 7 та 8 статті 44 КАС України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

17 серпня 2021 року рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

Відповідне оголошення оприлюднено у газеті Голос України №168 (7668) від 4 вересня 2021 року.

Пунктом 24 підрозділу 2 розділу ІІ Положення встановлено, що підсистема Електронний суд (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Згідно з вимогами пункту 26 підрозділу 2 розділу ІІ Положення електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

Пунктом 27 підрозділу 2 розділу ІІ Положення до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо).

Таким чином, вказаним Положенням прямо передбачено звернення до суду з процесуальними документами із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду.

Вимоги, що пов`язанні з використанням підсистеми Електронний суд, у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Позовна заява, яка створена представником позивача із застосуванням вбудованого текстового редактора Електронного кабінету, не відповідає вимогам частини 5 статті 160 КАС України, оскільки за своїм змістом є супровідним листом, до якого долучені перелічені додатки.

Тобто, вказаний документ за своїм змістом не є позовною заявою в розумінні пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України через відсутність безпосередньо у ньому змісту позовних вимог та викладення обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

В матеріалах позову міститься документ під назвою «Позовна заява» з обґрунтуванням заявлених вимог, проте, цей документ оформлений в якості додатка до позовної заяви.

Водночас представником позивача не створено повного тексту позовної заяви із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форми документа, передбаченого Інструкцією користувача Електронного суду, що свідчить про використання представником позивача не передбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду, незважаючи на використання власного електронного підпису, прирівняного до власноручного.

При цьому суд враховує, що формуючи із застосуванням вбудованого текстового редактора Електронного кабінету позовну заяву в якості супровідного листа, представник позивача не позбавлений можливості аналогічним чином сформувати позовну заяву, зміст якої відповідає приписам закону, долучивши до неї інші додатки з необхідними доказами.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями169, 248, 256 КАС України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали, шляхом надання до суду позовної заяви, створеної із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, із зазначенням фактичного місця проживання чи перебування позивача, відповідного поштового індексу, дійсної адреси електронної пошти позивача.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя Г.А. Чекменьов