Справа № 240/3604/23
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2023 року м. Житомир справа № 240/3604/23

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Лавренчук О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Айронінвест-К" до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Айронінвест-К" (далі - Товариство, ТОВ "Айронінвест-К") звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області № 9634 від 12 жовтня 2021 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, відповідно до якого визначена відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «АЙРОНІНВЕСТ-К» () критеріям ризиковості платника податку;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області № 10129 від 17 листопада 2022 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, відповідно до якого визначена відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «АЙРОНІНВЕСТ-К» () критеріям ризиковості платника податку.

- зобов`язати Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області виключити Товариства з обмеженою відповідальністю «АЙРОНІНВЕСТ-К» () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

В обґрунтування позову вказує, що позивач не погоджується із вище вказаними рішеннями про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, вважає їх необґрунтованими як нормативно, так і документально та такими, що порушують його права, адже віднесення позивача до числа ризикових платників податку тягне для нього негативні наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключення податкових накладних/розрахунків коригування. Крім того, контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит, що негативно впливає на господарські відносини та може призвести до повного їх припинення з позивачем. Позивач зазначає, що рішення, про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «АЙРОНІНВЕСТ-К» платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є формальними та не містить жодної чіткої/конкретної підстави для віднесення позивача до числа ризикових платників податку. Тому позивач вимушений звернутися з даним позовом до суду за захистом своїх прав та інтересів. Просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 15.02.2023 постановлено позовну заяву залишено без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Ухвалою суду від 10 липня 2023 року постановлено: повернути Товариству з обмеженою відповідальністю "Айронінвест-К" позовну заяву в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області № 9634 від 12 жовтня 2021 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, відповідно до якого визначена відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «АЙРОНІНВЕСТ-К» () критеріям ризиковості платника податку.

Суддя своєю від 11 липня 2023 року прийняла позовну заяву до розгляду та відкрила спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

Відділом документального забезпечення суду 29.08.2023 зареєстроване клопотання відповідача №6756/5/06-30-05-05 від 23.08.2023 про залишення без розгляду позову в частині позовних вимог в частині рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області № 9634 від 12 жовтня 2021 року, а 05.09.2023 представник відповідача надав до суду клопотання у якому просить залишити без розгляду подане раніше клопотання про залишення без розгляду позову в частині позовних вимог.

Відзив на позовну заяву надійшов до суду 29.08.2023. Заперечуючи позовні вимоги відповідач вказує, що ТОВ «Айронінвест-К» не підлягає виключенню з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, оскільки подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості. Крім того, встановлено операції з придбання товару (код УКТЗЕД 2505) у платника податків з ознаками ризиковості, а саме: ТОВ «БЛЕКС ПЛЮС»( код згідно з ), у якого по ланцюгу постачання відбувається підміна товарних позицій. Просить відмовити у задоволенні позову.

До суду 29.08.2023 надійшло клопотання представника відповідачів про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 01 вересня 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Житомирській області про розгляд адміністративної справи у порядку загального позовного провадження.

У період із 12.12.2023 по 25.12.2023 головуюча у справі суддя перебувала у відпустці.

Розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні), з особливостями, визначеними статтями 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, позовну заяву та відзив, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи і дослідженими доказами, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Айронінвест-К" є юридичною особою, зареєстрованою в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 03.09.2010

Видами діяльності за КВЕД є:

46.19 діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту;

49.41 вантажний автомобільний транспорт;

46.18 діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами;

46.41оптова торгівля текстильними товарами;

46.49 оптова торгівля іншими товарами господарського призначення;

52.10 неспеціалізована оптова торгівля (код КВЕД 46.90); складське господарство;

52.29 інша допоміжна діяльність у сфері транспорту;

62.09 інша діяльність у сфері інформаційних технологій і комп`ютерних систем;

69.20 діяльність у сфері бухгалтерського обліку й аудиту; консультування з питань оподаткування;

70.22 консультування з питань комерційної діяльності ц керування;

73.11 рекламні агентства;

73.20 дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки;

37.00 каналізація, відведення й очищення стічних вод;

43.99 інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у..

З матеріалів справи вбачається, що Комісією Головного управління ДПС в Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Комісія) 17.11.2022 прийнято рішення №10129 про відповідність платника податку - ТОВ "Айронінвест-К" критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

У рішенні зазначено, що Комісією регіонального рівня відповідно до п. 6 Порядку №1165, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 11.11.2022 №1 прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У рядку "Податкова інформація" вказано: Встановлено операції з придбання товару (УКТ ЗЕД 2505) у платника податків з ознаками ризиковості, а саме: ТОВ "Блек Плюс (код згідгл ), у якого по ланцюгу постачання відбувається підміна товарних позицій" (а.с. 18).

Звертаючись до суду з позовом, позивач вважає оскаржуване рішення відповідача протиправним, а тому суд просить його скасувати, а Товариство виключити з переліку платників, що відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Пунктом 2 Порядку 1165 визначено, зокрема, що:

- автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації;

- ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 6 Порядку №1165 також визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Таким чином, внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку фактично є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН в подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Отже, законодавцем на комісію покладено розгляд питання щодо виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, яке можливе у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку (договори та додатки до них, первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські та розрахункові документи тощо).

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: п.8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

У рядку "Податкова інформація" оскаржуваного рішенні Комісії регіонального рівня вказано: Встановлено операції з придбання товару (УКТ ЗЕД 2505) у платника податків з ознаками ризиковості, а саме: ТОВ "Блек Плюс (код згідгл ), у якого по ланцюгу постачання відбувається підміна товарних позицій"

Суд зауважує, що будь-яка податкова інформація, що наявна в інформаційно-аналітичних базах відносно контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання, а також податкова інформація, надана іншими контролюючими органами, в тому числі і отримана з причин неможливості проведення документальних перевірок, носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального закону.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 04.06.2020 року у справі № №340/422/19.

Так, поширення на позивача «ризиковості» через стосунки з іншим «ризиковими» платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.

Відтак, віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські операції із платником(ами) податків, які на думку податкового органу є ризиковими, суд оцінює критично.

Крім того, суд зазначає, що здійснення автоматизованого моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Отже, несприятливі наслідки не мають за таких умов наставати для сумлінного платника податків, тому, на думку суду, оскаржувані рішення не відповідають своїй меті.

Суд також відмічає, що відповідач не надав доказів, які досліджувалися під час засідань комісії, і які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення, зокрема відповідачем не подано доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, а зміст оскаржуваного рішення та зміст відзиву на позов не містять ані юридичних мотивів, ані фактичних мотивів кваліфікації заявника як ризикового платника податків.

З огляду на викладене, спірне рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є необґрунтованими, тобто прийнятими без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення. При цьому, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, на якого покладено обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого ним рішення, не довів належними та допустимими доказами щодо наявності підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

У відзиві відповідач зазначає, що підстава включення до переліку ризикових п.8 критеріїв ризиковості платника податку, а саме: «ТОВ «Айронінвест-К» та ... ймовірно є постачальниками схемного податкового кредиту, відповідають критеріям ризиковості та підлягають включенню до переліку ризикових платників податку на додану вартість».

Такі доводи відповідача суд вважає необґрунтованими, оскільки сумніви та протиріччя контролюючого органу щодо дотримання позивачем вимог податкового законодавства України під час здійснення господарської діяльності повинні досліджуватися шляхом проведення перевірок такого платника податків, за умови наявності підстав для її проведення, визначених ПК України, а не шляхом прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості.

Окрім того, відповідач не надав суду доказів на підтвердження того, що оскаржуване рішення прийняте за результатами складення та/або подання позивачем для реєстрації в ЄРПН податкової накладної/розрахунку коригування, а також здійснення її автоматизованого моніторингу на відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Незважаючи на те, що Порядком № 1165 затверджено форму рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 Критеріїв ризиковості платника податку, невиконання відповідачем обов`язку доказування, встановленого частиною другою статті 77 КАС України, а саме недоведеність суду правомірності прийняття рішення (що воно прийняте обґрунтовано, добросовісно, розсудливо, за наявності підстав, визначених Порядком № 1165), є підставою для визнання протиправним та скасування такого рішення.

У зв`язку з наведеним, суд вважає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав належних доказів в обґрунтування своєї позиції та у зв`язку з цим не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості, а судом такі не встановлені.

Отже, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна певна податкова інформація, яка визначає ризиковість здійснення господарської операції, комісія повинна була обґрунтувати у рішенні, на підставі якої конкретної інформації вона дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Крім того, сам платник податку повинен бути обізнаний із податковою інформацією, яка стала підставою для віднесення його до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, оскільки це забезпечує його право подати на розгляд комісії документи, необхідні для розгляду питання про виключення платника з переліку таких, які відповідають критеріям ризиковості.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що оскаржувані рішення не містять достатнього обґрунтування підстав віднесення позивача до ризикових платників відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, а тому рішення відповідача про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, якими Товариство віднесено до ризикових є необґрунтованими та протиправними, а тому підлягають скасуванню.

Щодо зобов`язання відповідача області виключити Товариство з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.23 ч.1 ст.4 КАС України похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Враховуючи вказану норму, суд дійшов висновку, що оскільки рішення про визначення позивача таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, підлягає скасуванню, то зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Тому позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Щодо судових витрат.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з адміністративним позовом позивачем сплачений судовий збір у розмірі 8052,00 грн, тобто за три позовні вимоги немайнового характеру (2684,00 грн х 3, де 2684,00 грн -судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою; 3- кількість позовних вимог немайнового зарактеру).

Разом з тим, суд зауважує, що у позовній заяві позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру та одну позовну вимогу, яка є похідною.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 10 липня 2023 року постановлено:Повернути Товариству з обмеженою відповідальністю "Айронінвест-К" позовну заяву в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Житомирській області № 9634 від 12 жовтня 2021 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, відповідно до якого визначена відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «АЙРОНІНВЕСТ-К» () критеріям ризиковості платника податку.

Повернення судового збору врегульовано статтею 7 Закону України "Про судовий збір".

Сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: 1) зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом; 2) повернення заяви або скарги (ч. 1 ст. 7 Закону). У випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми; в інших випадках, установлених частиною першою цієї статті, - повністю. Повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики (частина 2 та частина 5 ст. 7 Закону).

Суд, за результатом розгляду позову ТОВ "Айронінвест - К", дійшов висновку про задоволення однієї позовної вимоги та похідної від неї вимоги, а тому відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає судовий збір, сплачений позивачем, у розмірі 2684,00 грн.

Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 242-246, 255, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Задовольнити позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Айронінвест-К" (вул. Героїв Чорнобиля, 8, кв. 22, м.Коростень, Коростенський район, Житомирська область, 11501,) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника, 7, м.Житомир, 10003, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 10129 від 17.11.2022.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Житомирській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Айронінвест-К" () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Айронінвест-К" документально підтверджені судові витрати у сумі 2684 ( дві тисячі шістсот вісімдесят чотири ) гривні 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Лавренчук