Справа № 520/8292/22
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2023-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Спірідонов М.О.

19 грудня 2023 р.Справа № 520/8292/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Рєзнікової С.С. , Бегунца А.О. ,

за участю секретаря судового засідання Колесник О.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13 червня 2023 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В с т а н о в и в:

06.10.2022 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі - ГУ НП в Харківській області) № 178 від 09.03.2022 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області» про застосування до нього, поліцейського СРПП ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції, дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУ НП в Харківській області від 11.03.2022 № 141 о/с в частині звільнення зі служби в поліції його, старшого сержанта поліції поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області з 11.03.2022, без виплати грошового забезпечення з 24.02.2022;

- поновити його, старшого сержанта поліції, на роботі у Відділі поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції Відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області в Харківській області з 11.03.2022;

- стягнути з ГУ НП в Харківській області за рахунок бюджетних асигнувань на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 24.02.2022 по день поновлення на посаді.

Також, позивач просив допустити до негайного виконання рішення суду у частині поновлення його на посаді та у частині виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

В обґрунтування вимог позивач зазначає, що в оскаржуваному наказі зазначено, що він з 24.02.2022 по 09.03.2022 був відсутній на службі без поважних причин, про своє місце перебування нікого не повідомив, не взяв участі у виконанні завдань територіальної оборони, чим порушив вимоги присяги поліцейського та неухильне дотримання законодавства України. Однак, вказане не відповідає дійсності, оскільки він повідомив начальника про поважні причини через які він був відсутній на робочому місці, зокрема, в рапорті начальника ВП № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області Аргунова А. від 08.03.2022 зазначено, що він знаходиться на зв`язку (НОМЕР_2), перебуває на території Краснокутського району, с. Водяне, вул. Московська, буд. 76, з 24.02.2022 по теперішній час перебуває на лікарняному, сімейний лікар ОСОБА_2 , діагноз ГРВІ.

Також позивач зазначив, що матеріали службового розслідування не містять доказів щодо вчинення комісією дій для його повідомлення про виклик для надання пояснень, в той час як комісія мала в розпорядженні відомості про його фактичне місцезнаходження, дані про адресу електронної пошти та інші засоби зв`язку. При цьому, 10 та 12 березня 2022 року він вже перебував на робочому місці та виконував свої службові обов`язки за посадою, а тому відповідач мав вільну та безперешкодну можливість отримати під час службового розслідування від позивача пояснення та документи, які їх підтверджують.

Крім того позивач зазначив, що у висновку службового розслідування від 09.03.2022 року, що він нібито відмовився від надання мобільного телефону лікаря для перевірки інформації щодо лікарняного. Разом з тим, члени комісії володіли даними (ПІБ) сімейного лікаря, в свою чергу, інша інформація (контактні дані, адреса електронної пошти, місце роботи сімейного лікаря) є загальнодоступними в мережі Інтернет. При цьому, комісія не була позбавлена можливості надіслати запит безпосередньо сімейному лікарю чи установі, в якій лікар працює, для перевірки інформації щодо його лікарняного.

Також позивачем зазначено, що дисциплінарною комісією не було враховано попередню поведінку поліцейського, його характеристику, ступінь його вини, ставлення до виконання обов`язків. При цьому, відповідачем було застосовано крайній захід дисциплінарного впливу - звільнення, під час перебування на лікарняному та без урахування, чи наявна його вина у вчиненні нібито проступку та без урахування його характеристики.

У запереченнях на адміністративний позов відповідач ГУ НП в Харківській області, не погоджуючись з позовними вимогами ОСОБА_1 зазначив, що відповідно до рапорту начальника Харківського РУП № 3 ГУ НП в Харківській області поліцейський Гріччіна А.В. з 24.02.2022 по 09.03.2022 був відсутній на робочому місці без поважних причин, на телефоні дзвінки не відповідає, місце знаходження останнього не відомо. Наказом ГУ НП в Харківській області від 11.03.2022 № 141 о/с ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України від 02.07.2015 року № 580-VIII «Про національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII) з 11.03.2022 у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту НП України. Підставою для прийняття зазначеного рішення послугували матеріали службового розслідування, за результатами якого начальником ГУ НП в Харківській області 09.03.2022 був затверджений висновок службового розслідування, а в подальшому підписаний наказ ГУ НП в Харківській області від 09.03.2022 № 178 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області», яким до поліцейського СРПП ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУ НП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Також відповідач зазначив, що зазначені позивачем нібито порушення процедури службового розслідування, в частині неотримання від нього пояснень, не можуть бути підставою для визнання протиправним наказу про накладення дисциплінарного стягнення, оскільки навіть за відсутності таких порушень та опитування позивача, рішення б не змінилося та позивач все одно був би звільнений зі служби в поліції.

Крім того відповідач зазначив, що ОСОБА_1 в перший місяць війни, в саму активну фазу бойових дій, нехтуючи Присягою, порушуючи обов`язок служити Українському народу, сумлінно виконувати свої службові обов`язки, визначені ст. 23 Закону № 580-VIII прийняв рішення не з`являтися на службу. Дії позивача безумовно підривають авторитет НП України в очах громадян, оскільки поліцейський не має права проявляти слабкість замість мужності, переховуватись замість служити народу, бо він (поліцейський) бере на себе підвищену відповідальність. Не допустимо залишати поведінку ОСОБА_1 безкарною, бо це призведе до створення в очах інших поліцейських, які у воєнний час сумлінно виконують свої обов`язки, відчуття безкарності, підриву авторитету керівництва та самої служби в поліції і може призвести до масових аналогічних випадків.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 13.06.2023 задоволено вимоги адміністративного позову ОСОБА_1 .

Так, судовим рішенням скасовано наказ ГУ НП в Харківській області № 178 від 09.03.2022 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області» про застосування до поліцейського СРПП ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУ НП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Скасовано наказ ГУ НП в Харківській області від 11.03.2022 року № 141 о/с в частині звільнення зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 /0083687/, поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області з 11.03.2022, без виплати грошового забезпечення з 24.02.2022.

Поновлення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) на роботі у Відділі поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції Відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області в Харківській області з 11.03.2022.

Стягнуто з ГУ НП в Харківській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 24.02.2022 по день поновлення на посаді.

Рішення суду в частині поновлення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 на роботі у відділі поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області з 11.03.2022, звернуто до негайного виконання.

Рішення суду в частині стягнення з ГУ НП в Харківській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 24.02.2022 по день поновлення на посаді, в межах стягнення за один місяць, звернуто до негайного виконання.

Судове рішення вмотивовано тим, що в діях позивача відсутній дисциплінарний проступок, оскільки висновки відповідача про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18, п. 24 ч. 1 ст. 23 та ч. 2 ст. 24 ЗУ "Про Національну поліцію України", п. 1 та п. 6, ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, через відсутності позивача на службі без поважних причин з 24.02.2022 року по 09.03.2022 року не відповідають дійсності та не є співмірними застосованому до позивача дисциплінарному стягненню.

Враховуючи протиправність зазначених вище наказів, суд дійшов до висновку про необхідність зобов`язання відповідача поновити старшого сержанта поліції ОСОБА_1 на роботі у Відділі поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції Відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області в Харківській області з 11.03.2022.

Не погодившись із судовим рішенням, ГУ НП в Харківській області подано апеляційну скаргу, в якій з посиланням на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права вважає його безпідставним, та просить скасувати та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні вимог адміністративного позову ОСОБА_1 ..

Аргументи, наведені відповідачем в обґрунтування вимог апеляційної скарги, фактично аналогічні наведеному у відзиві на позов.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити її без задоволення, а рішення суду, - без змін.

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а судове рішення відповідно до положень ст. 317 КАС України слід змінити, з огляду на наступне.

Судовим розглядом встановлено, що відповідно до довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної - медико-санітарної допомоги Краснокутської селищної ради» Богодухівського району Харківської області № 16 від 24.02.2022, позивач ОСОБА_1 з 24.02.2022 по 09.03.2022 (включно) був звільнений від служби у зв`язку з перебуванням на амбулаторному лікування з діагнозом гостра респіраторна вірусна інфекція covid-19 (т. 1 а.с. 77).

Начальник ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУ НП в Харківській області підполковник поліції Аргунов А.А. рапортом від 08.03.2022 доповів начальнику ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області полковнику поліції Едуарду Коваленку, що 24.02.2022 особовий склад відділу поліції № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області було передислокований у підпорядкування до відділу поліції № 2 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області для подальшого несення служби з охорони публічного порядку та безпеки, а також з метою протидії мародерству на території Хлодногірського району м. Харкова. Станом на 08.03.2022 старший сержант поліції ОСОБА_1 , поліцейський СРПП ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області не прибув для несення служби до відділу поліції № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області. Знаходиться на зв`язку (НОМЕР_2), з його слів він перебуває на території Краснокутського району, с. Водяне, вул. Московська, 76, з 24.02.2022 по теперішній час перебуває на лікарняному, сімейний лікар ОСОБА_2 , діагноз ГРВІ, на зв`язок більше не виходить, вогнепальну зброю отримав (т. 1 а.с. 83).

Начальник ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області полковник поліції Едуард Коваленко рапортом від 08.03.2022 року доповів начальнику ГУ НП в Харківській області полковнику поліції Володимиру Тимошенко, що начальник ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області підполковник поліції Аргунов А.А. рапортом доповів йому, що старший сержант поліції ОСОБА_1 , поліцейський СРПП ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області не прибув для несення служби до відділу поліції № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області. Знаходиться на зв`язку (НОМЕР_2), з його слів він перебуває на території Краснокутського району, с. Водяне, вул. Московська, 76, з 24.02.2022 по теперішній час перебуває на лікарняному, сімейний лікар ОСОБА_2 , діагноз ГРВІ, на зв`язок більше не виходить, вогнепальну зброю отримав (т. 1 а.с. 82).

З метою з`ясування всіх обставин, що призвели до можливого порушення службової дисципліни, наказом начальника ГУНП в Харківській області № 439 від 09.03.2022 року призначено службове розслідування.

В рамках проведення службового розслідування, на підставі наказу ГУ НП в Харківській області від 09.03.2022 року № 439, у зв`язку з тим, що з 24.02.2022 року поліцейський СРПП ВП № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області старший сержант поліції ОСОБА_1 в умовах воєнного стану відсутній на службі без поважних причин, головою комісії - начальником УГІ ГУ НП в Харківській області полковником поліції Тюніним В.О. та членами комісії: т.в.о. заступника начальника управління - начальником ВП УГІ ГУ НП в Харківській області майором поліції Шадріним А.О. та т.в.о. заступника начальника управління - начальником ВСР УГІ ГУ НП в Харківській області майором поліції Денисенком С.В., 09.03.2022 складено акт про відсутність на службі та невиконання своїх службових обов`язків старшим сержантом поліції ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 86)

Т.в.о. заступник начальника управління - начальник ВСР УГІ ГУ НП в Харківській області майор поліції Денисенко С.В. рапортом від 09.03.2022 року доповів голові дисциплінарної комісії - начальнику УГІ ГУ НП в Харківській області полковнику поліції Тюніну В.О., що на виконання вимог наказу ГУ НП в Харківській області від 09.03.2022 року № 439, яким призначено службове розслідування за відомостями, викладеними у рапорті начальника Харківського РУП № 3 ГУ НП в Харківській області полковника поліції Коваленка Е.В., відносно поліцейського СРПП ВП № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області старшого сержанта поліції Гріччіна А.В., у порядку ч. 6 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII, проводились заходи щодо направлення рекомендованим листом на адресу місця проживання старшого сержанта поліції ОСОБА_1 виклику для надання пояснень по суті. Однак встановлено, що відділення поштового зв`язку № 52 м. Харків Поштамт - Центру поштового зв`язку № 1 м. Харків «Харківська дирекція Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» на теперішній час в умовах воєнного стану та збройної агресії рф на території Харкова та Харківської області не працює, рекомендовані листи не приймає та не відправляє (т. 1 а.с. 87).

Відповідно до довідки т.в.о. заступника начальника управління - начальника ВСР УГІ ГУ НП в Харківській області майора поліції Денисенка С.В. від 09.03.2022 року, у зв`язку з проведенням службового розслідування, призначеного наказом ГУ НП в Харківській області від 09.03.2022 року № 439, за відомостями, викладеними у рапорті начальника Харківського РУП № 3 ГУ НП в Харківській області полковника поліції Коваленка Е.В., відносно поліцейського СРПП ВП № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , з метою встановлення більш детальних обставин події та причин відсутності з 24.02.2022 по 09.03.2022 на службі старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , на його мобільний телефонний номер НОМЕР_2 неодноразово були здійснені телефонні дзвінки, але він був відключений та ніхто не відповідав (т. 1 а.с. 88).

09.03.2022 року складено висновок службового розслідування відносно поліцейського СРПП ВП № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .

У висновку зазначено, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII, п. 24 ч. 1 ст. 23 та ч. 2 ст. 24 Закону № 580-VIII, пунктів 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, дисциплінарна комісія ухвалила застосувати до поліцейського СРПП ВП № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

У висновку дисциплінарна комісія зазначила, що у ході проведення службового розслідування встановлено, що з 24.02.2022 по 09.03.2022 поліцейський СРПП ВП № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області старший сержант поліції ОСОБА_1 безпідставно був відсутній на службі без поважних причин, а також не взяв участі у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення на всій території України, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, тим самим вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим проходженням служби в НП України.

Наказом ГУНП в Харківській області № 178 від 09.03.2022 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII, п. 24 ч. 1 ст. 23 та ч. 2 ст. 24 Закону № 580-VIII, пунктів 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту до поліцейського СРПП ВП № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (т. 1 а.с. 94-95).

У наказі ГУНП в Харківській області № 178 від 09.03.2022 зазначено, що з 24.02.2022 по 09.03.2022 старший сержант поліції ОСОБА_1 безпідставно був відсутній на службі без поважних причин, про своє місце перебування нікого не повідомив, а також не взяв участі у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення на всій території України, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, тим самим вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим проходженням служби в Національній поліції України.

Відповідно до витягу з наказу ГУ НП в Харківській області від 11.03.2022 № 141 о/с, старшого сержанта поліції Гріччіна А.В. /0083687/, поліцейського СРПП ВП № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області звільнено зі служби в поліції відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту НП України) з 11.03.2022, без виплати грошового забезпечення з 24.02.2022.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом № 580-VIII.

Частиною 1 ст. 1 Закону № 580-VIII визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

У своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами (ч. 1 ст. 3 Закону № 580-VIII).

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно зі ст. 24 Закону № 580-VIII виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом.

У разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російською Федерацією проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 5 години 30 хвилин 24.02.2022 року на території України введено воєнний стан.

Частинами 1 та 2 ст. 19 Закону № 580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, серед іншого, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України

Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення (ч. 2 ст. 77 Закону № 580-VIII).

Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону № 580-VIII, зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України (пункт 1); знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки (пункт 2); поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень (пункт 3); безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону (пункт 4); знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку (пункт 8).

Частиною 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами ст. 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно із ч. 1 та 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право, зокрема: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; користуватися правничою допомогою.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі (ч. 6 ст. 18 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 7 ст. 18 Дисциплінарного статуту виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення (ч. 8 ст. 18 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності до п. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Відповідно до ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893) визначено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за на5гвмості достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Приписами п.п.2 та 3 розділу IV Порядку № 893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з п. 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

У наказі ГУНП в Харківській області № 178 від 09.03.2022 зазначено, що з 24.02.2022 по 09.03.2022 старший сержант поліції ОСОБА_1 безпідставно був відсутній на службі без поважних причин, про своє місце перебування нікого не повідомив, а також не взяв участі у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення на всій території України, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, тим самим вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим проходженням служби в Національній поліції України.

Разом з тим, колегія суддів зауважує, що підставою для призначення та проведення службового розслідування слугував рапорт начальника ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області полковника поліції Едуарда Коваленка від 08.03.2022, відповідно до якого начальник ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області підполковник поліції Аргунов А.А. рапортом доповів йому, що старший сержант поліції ОСОБА_1 , поліцейський СРПП ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області не прибув для несення служби до відділу поліції № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області. Знаходиться на зв`язку (НОМЕР_2), з його слів він перебуває на території Краснокутського району, с. Водяне, вул. Московська, 76, з 24.02.2022 по теперішній час перебуває на лікарняному, сімейний лікар ОСОБА_2 , діагноз ГРВІ, на зв`язок більше не виходить, вогнепальну зброю отримав (т. 1 а.с. 82).

Отже, відповідач був обізнаний про те, що ОСОБА_1 є тимчасово непрацездатною особою внаслідок захворювання на гостру респіраторну вірусну інфекцію.

Таким чином, позивач вжив необхідних заходів для повідомлення про тимчасову неможливість виконання своїх обов`язків з поважних причин та повідомив своє фактичне місце перебування.

При цьому, члени комісії володіли даними (ПІБ) сімейного лікаря, та не була позбавлена можливості надіслати запит безпосередньо сімейному лікарю чи установі, в якій лікар працює, для перевірки інформації щодо його лікарняного.

КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Краснокутської селищної ради» Богодухівського району Харківської області повідомленням № 725 від 15.12.2023 року підтвердив, що ОСОБА_1 було видано Довідку про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України. Довідка про тимчасову непрацездатність містить причини тимчасової непрацездатності та видана на період звільнення від служби з 24.02.2022 по 28.02.2022 з наступним продовженням звільнення від служби до 09.03.2022. Довідкою про тимчасову непрацездатність визначено ОСОБА_1 приступити до служби 10.03.2022. Довідка про тимчасову непрацездатність зареєстрована як медичний висновок про непрацездатність в електронній системі охорони здоров`я під номером 444В-НТХ3-М9В6-Т767. У зв`язку з існуванням технічних проблем (помилок) у період з 24.02.2022 по 09.03.2022 заклад охорони здоров`я не мав можливості зареєструвати в електронній системі охорони здоров`я продовження періоду непрацездатності ОСОБА_1 з 01.03.2022 по 09.03.2022 в межах одного випадку тимчасової непрацездатності.

Крім того, як убачається з рапорту т.в.о. заступника начальника управління - начальник ВСР УГІ ГУ НП в Харківській області майора поліції Денисенка С.В. від 09.03.2022, проводились заходи щодо направлення рекомендованим листом на адресу місця проживання старшого сержанта поліції ОСОБА_1 виклику для надання пояснень по суті. Однак, відділення поштового зв`язку № 52 м. Харків Поштамт - Центру поштового зв`язку № 1 м. Харків «Харківська дирекція Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» на теперішній час в умовах воєнного стану та збройної агресії рф на території Харкова та Харківської області не працює, рекомендовані листи не приймає та не відправляє (т. 1 а.с. 87).

При цьому, матеріали службового розслідування не містять доказів щодо вчинення комісією інших дій для повідомлення ОСОБА_1 про виклик для надання пояснень, зокрема, направлення повідомлення на електронну адресу.

Крім того, з матеріалів службової перевірки вбачається, що наказ № 439 «Про призначення та проведення службового розслідування», пояснення, акт про відсутність на службі, рапорт, довідка, службова характеристика, висновок службового розслідування, наказ № 178 «Про дисциплінарне стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області» датовані однією датою - 09.03.2022, що вказує на те, що службове розслідування було призначено та проведено за один день.

Колегія суддів зазначає, що порушення процедури при прийнятті рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalidact). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Тобто, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі № 813/1790/18.

Враховуючи те, що відповідачем не було забезпечено поліцейському права на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій, зокрема надання листка непрацездатності за період з 24.02.2022 по 09.03.2022, і зазначене порушення не є таким, що носить суто формальний характер, колегія суддів дійшла до висновку, що наказ ГУ НП в Харківській області «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області» № 178 від 09.03.2022 про застосування до поліцейського СРПП ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказ ГУ НП в Харківській області від 11.03.2022 № 141 о/с в частині звільнення поліцейського СРПП ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

На підставі цього, вимога позивача про поновлення у Відділі поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції Відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області в Харківській області з 11.03.2022 підлягає задоволенню.

Також колегія суддів зазначає, що ч. 2 ст. 235 Кодексу законів про працю України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Згідно з пунктом 10.4 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі» задовольняючи позов про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суди повинні вказувати розмір виплати, період вимушеного прогулу та розрахунок розміру виплати необхідно зазначати в мотивувальній частині судового рішення.

Частиною 1 ст. 27 Закону України «Про оплату праці» №108/95-ВР від 24.03.1995 року порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, підпунктом «з» п. 1 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 08.02.1995 (далі Порядок № 100), встановлено, що вказаний Порядок обчислення середньої заробітної плати застосовується у випадку вимушеного прогулу.

Пунктом 2 Порядку № 100 визначено, що обчислення середньої заробітної плати для оплати часу щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв`язку з навчанням, творчої відпустки, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей, або для виплати компенсації за невикористані відпустки провадиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки або виплати компенсації за невикористані відпустки. У всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час. Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку.

Відповідно до п. 5 цього Порядку № 100 нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Згідно з пунктом 8 цього ж Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Відповідно до довідки про середньомісячну заробітну плату позивача № 206 від 02.09.2022 року (а.с. 97, т. 1), заробітна плата за січень 2022 та лютий 2022 року становила - 12207,90 грн. Середньомісячна заробітна плата становить 12207,90 грн. Середньоденна заробітна плата становить 413,83 грн.

Таким чином, період вимушеного прогулу з 24.02.2022 по 12.06.2023 складає 339 дні, а тому загальна сума середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу з 24.02.2022 по 12.06.2023 складає 140 288,37 грн. із утриманням із цієї суми обов`язкових податків та зборів, оскільки відповідач, як податковий агент згідно норм Податкового Кодексу України та як страхувальник згідно Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», зобов`язаний виплатити позивачу суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу, утримавши із нього при виплаті податки та інші обов`язкові платежі.

Відповідно до пункту 2 та 3 ч. 1 ст. 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

В той же час, згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на

Інші доводи апеляційних скарг означених висновків колегії суддів не спростовують.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Згідно зі п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

При цьому зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміни його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Враховуючи, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, встановлюючи право позивача для виплати суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, однак не визначив розмір такого відшкодування, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції необхідно змінити в частині розміру відшкодування, що підлягає стягненню на користь позивача.

В іншій частині рішення доводи апеляційної скарги висновків суду, з наведених вище підстав, не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 292, 293, 308, 311, 313, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Харківській області задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13 червня 2023 по справі № 520/8292/22 - змінити, виклавши абзац 5 резолютивної частини рішення в такій редакції:

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області () на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 24.02.2022 року по 12.06.2023 року у розмірі 140 288,37 грн. (сто сорок тисяч двісті вісімдесят вісім гривень тридцять сім копійок), з урахуванням сум обов`язкових до сплати податків та внесків.

В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13 червня 2023 по справі № 520/8292/22 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді С.С. Рєзнікова А.О. Бегунц
Постанова у повному обсязі складена і підписана 26 грудня 2023 року.