Справа № 489/723/22
Суддя: Вербицька Н.В.
Дата ухвалення: 2023-12-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 грудня 2023 р.м. ОдесаСправа № 489/723/22

Перша інстанція: суддя Кокорєв В.В.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Вербицької Н.В.,

суддів Джабурії О.В.,

- Кравченка К.В.,

розглянувши у в порядку письмового провадження апеляційну скаргу управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради на рішення Ленінського районного суду м. Миколаєва від 26 вересня 2023 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - головний державний виконавець Інгульського відділу державної виконавчої служби у місті Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Хоменко Євгенія Олександрівна, про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И Л А :

07 лютого 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Ленінського районного суду м. Миколаєва з позовною заявою, в якій просив скасувати постанову управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради №125 від 16.11.2021 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП і накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200 грн та закрити справу про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що жодних самочинних прибудов на його земельній ділянці немає. Позивач зазначив, що перевірка проведена посадовою особою відповідача за відсутністю ОСОБА_1 , за скаргою сусіда. Безпосередньо позивач, як власник житла, не був присутній при проведенні перевірки, не допускав на її проведення та не мав можливості ознайомитися з її результатами, зокрема з актом перевірки, приписом, протоколом, не мав можливості надати пояснення, заперечення та правовстановлюючі документи, які спростовують порушення. Крім того, позивач не приймав участі при розгляді адміністративної справи, не мав можливості надати пояснення та клопотання.

Відповідач заперечував проти задоволення позову, зазначаючи, що оскаржувана постанова прийнята у відповідності до вимог чинного законодавства.

Рішенням Ленінського районного суду м. Миколаєва від 26 вересня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 задоволено.

Не погоджуючись з прийняти рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невірне застосування судом норм матеріального та порушення норм процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог. Зокрема, апелянт зазначає, що суд першої інстанції не врахував, що чинне законодавство України у сфері містобудівної діяльності не містить імперативної вимоги щодо надсилання управлінням листів-повідомлень про проведення позапланової перевірки, способу направлення таких листів, підтвердження факту отримання повідомлення адресатом. Апелянт наголосив, що позивач умисно ухилився від участі у позапланових перевірках та на власний розсуд вирішив не скористатись своїм, встановленим пунктом 13 Порядку № 553, правом бути присутнім під час проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю. Крім того, апелянт зазначив, що ОСОБА_1 вважається таким, що був належним чином повідомлений про розгляд справи про адміністративне правопорушення. Апелянт вказує, що суд першої інстанції проігнорував той факт, що під час позапланової перевірки посадовою особою управління встановлено, що на об`єкті будівництва ОСОБА_1 виконуються наступні будівельні роботи:

- демонтовано покрівлю над житловою кімнатою, розміром 4,4*4,6 м;

- влаштовано монолітний залізобетонний пояс;

- влаштовано перекриття;

- змуровано стіни другого (мансардного) поверху з червоної цегли та газобетону;

- розпочато влаштування покрівлі по дерев`яних кроквах.

Отже, виходячи зі змісту положень чинного законодавства України, будівельні роботи, які здійснює ОСОБА_1 , відносяться до реконструкції, що потребує отримання належних дозвільних документів у сфері будівництва. Повідомлення про початок виконання будівельних робіт та/або декларація про готовність об`єкта до експлуатації за адресою: АДРЕСА_1 , не надходили, в електронному кабінеті зареєстровано не було. Таким чином, ОСОБА_1 здійснюється реконструкція житлового будинку без відповідних дозвільних документів , що надають право виконувати будівельні роботи, що є порушенням пункту 1 частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, у зв`язку із необґрунтованістю доводів апелянта.

Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається наступне.

ОСОБА_1 є власником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 04.11.2021 (т.1 а.с.75-76).

19 серпня 2021 року ОСОБА_2 , яка є сусідкою позивача, звернулась до управління ДАБК із заявою про порушення ОСОБА_1 містобудівного законодавства, а саме щодо будівництва на межі земельних ділянок без дозвільної документації по АДРЕСА_3 .

Відповідно до копії висновку комісії щодо розгляду звернень фізичних чи юридичних осіб у сфері містобудівної діяльності до протоколу №38/2021 комісія управління ДАБК дійшла висновку, що необхідно вважати звернення ОСОБА_2 обґрунтованим та рекомендовано начальнику управління призначити позапланову перевірку, про що повідомити заявника та замовника (т.1 а.с.74).

30 вересня 2021 року посадовими особами відповідача складено акт №157/2021 про недопущення ОСОБА_1 посадових осіб органу ДАБК на об`єкт будівництва для виконання покладених на них функцій, за адресою: АДРЕСА_2 (т.1 а.с.77-78).

Того ж дня, головним спеціалістом відділу інспекційної роботи управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради Констандакі Р.А. винесено припис №108 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил відповідно до якого вимагається у термін до 18.10.2021 усунути встановлене порушення шляхом допущення посадової особи управління ДАБК Миколаївської міської ради на об`єкт проведення перевірки та надати документи необхідні для перевірки відповідно до листа від 13.09.2021 №1070/22.01-13-21/1 (т.1 а.с.119-120).

08 листопада 2021 року, за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, на підставі наказу від 20.10.2021№ 307 та направлення від 20.10.2021 року № 242, складено акт №198/2021 (т.1 а.с.79-97).

Того ж дня посадовою особою відповідача складено протокол про адміністративне правопорушення відносно позивача, яким встановлено, що ОСОБА_1 здійснюється самочинна реконструкція будинку орієнтовним розміром 4,4 х 4,6 м. (демонтовано покрівлю, перекриття, влаштовано монолітний залізобетонний пояс, змуровано стіни другого (мансардного) поверху та розпочато влаштування покрівлі) без відповідних документів, які дають право виконувати будівельні роботи та без розробленого та належно затвердженого проекту, що в розумінні ст. 376 ЦК України є самочинною реконструкцією частини будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

В ході перевірки встановлено, що позивачем порушено приписи п.1 ч.1 ст. 34, п.п. «а» п.3 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п.3 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011, ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.п. 7.2, 8.4.1 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», за що передбачена відповідальність за ч.ч. 1, 5 ст. 96, ч.1 ст. 188-42 КУпАП.

16 листопада 2021 року начальником управління ДАБК Миколаївської міської ради Туовою Оленою Юріївною винесено постанову №125 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200 грн.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що під час прийняття оскаржуваної постанови органом державного архітектурно-будівельного контролю не було дотримано вимог законодавства, порушено право позивача бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Судова колегія не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Приписами статей 6, 7 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності № 3038-VI від 17.02.2011 року, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, зокрема, шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Частиною 1 ст. 41 Закону 3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль, як сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

З наведеного вбачається, що повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю реалізуються, зокрема, через проведення відповідних заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

У пункті 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок №553) передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2)порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до п.п. 9, 12, 13 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Таким чином, з аналізу зазначених норм законодавства вбачається, що такий захід державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, як позапланова перевірка, повинен здійснюватися в присутності суб`єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом та отримувати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Пунктами 16, п.17 Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, позапланова перевірка позивача була призначена як на підставі звернення ОСОБА_2 , так і на виконання вимог припису, що відповідає положенням п.7 Порядку № 553.

Так, повідомлення щодо проведення перевірки та всі матеріали перевірок направлялись на зареєстровану адресу позивача та не отримані ним з незалежних від відповідача підстав.

З 02 липня 2021 року діє редакція п.24 Порядку № 553, відповідно до якої матеріали перевірок за результатами державного архітектурно-будівельного контролю (акт, припис, протокол, постанова про накладення штрафу) підписуються відповідною посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю та надсилаються суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку та/або електронного кабінету. Матеріали перевірок вважаються врученими суб`єкту містобудування з моменту їх відправлення.

З аналізу вищевикладеного вбачається, що позивач був належним чином та завчасно повідомлений, як про проведення перевірки так і про розгляд її матеріалів та про її результати, матеріали перевірки направлені йому завчасно, у відповідності до приписів Порядку № 553. Уся поштова кореспонденція направлялась відповідачем за адресою реєстрації позивача, яка співпадає з адресою зазначеною ОСОБА_1 у позові.

Щодо доводів позивача, що він не здійснював та не здійснює самочинне будівництво, судова колегія зазначає наступне.

Положеннями частини 1 ст. 96 КУпАП установлено відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд.

Вчинення такого адміністративного правопорушення тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб, - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною 5 ст. 96 КУпАП визначено, що виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті,- тягне за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно до приписів ст. 251 КпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) установлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані установлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також іншими документами.

Слід враховувати, що висновки контролюючого органу про виконання позивачем будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також без відповідних документів, які дають право виконувати будівельні роботи (розробленого та належно затвердженого проекту), обумовлено встановленням під час перевірки збільшення геометричних розмірів частини будинку, яка належить позивачу на праві приватної власності.

Як встановлено відповідачем, станом на вересень 2021 року на об`єкті будівництва ОСОБА_1 виконуються будівельні роботи без отримання відповідних будівельних документів, які дають право на виконання таких робіт, а саме:

- демонтовано покрівлю над житловою кімнатою, розміром 4,4*4,6 м;

- влаштовано монолітний залізобетонний пояс;

- влаштовано перекриття;

- змуровано стіни другого (мансардного) поверху з червоної цегли та газобетону;

- розпочато влаштування покрівлі по дерев`яних кроквах.

Тобто відповідачем встановлено, що ОСОБА_1 здійснюється самочинна реконструкція будинку орієнтовним розміром 4,4 х 4,6 м. (демонтовано покрівлю, перекриття, влаштовано монолітний залізобетонний пояс, змуровано стіни другого (мансардного) поверху та розпочато влаштування покрівлі) без відповідних документів, які дають право виконувати будівельні роботи та без розробленого та належно затвердженого проекту, що в розумінні ст. 376 ЦК України є самочинною реконструкцією частини будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та до ДСТУ-Н.Б.В.1.2-16:2013 визначення класу наслідків (відповідальності) (Додаток А), даний об`єкт будівництва відноситься до об`єктів з незначним класом наслідків (відповідальності) - ССI.

За приписами ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюються на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва. затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Згідно відомостей ЄДРСР, зокрема ухвали Ленінського районного суду м.Миколаєва від 09 вересня 2021 року №489/4509/16-ц про затвердження мирової угоди, вбачається, що ОСОБА_2 протягом 120 календарних днів після підписання мирової угоди, облаштовує армопояс над приміщення 2-4 загальною площею 19,2 кв. м., демонтує перекриття та стіни над периметром житлового приміщення 2-4, яким користується ОСОБА_1 та демонтує покрівлю над вказаним приміщенням, а ОСОБА_1 облаштовує горище над приміщенням 2-4 з власних матеріалів і за власний рахунок.

Уважно дослідивши зміст мирової угоди між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , судова колегія дійшла висновку, що саме під час заключення угоди ОСОБА_1 підтвердив як свій намір, так і зобов`язання щодо облаштування горища за власний рахунок і з власних матеріалів.

В свою чергу, судова колегія наголошує, що укладення мирової угоди та затвердження її судом жодним чином не надає право ОСОБА_1 на проведення будівельних робіт без дозвільних документів.

Враховуючи викладене, судова колегія дійшла висновку, що відповідачем належними та допустимими доказами підтверджено здійснення позивачем реконструкції частини будинку без відповідних дозвільних документів, які дають право на такі роботи та обґрунтовано притягнуто ОСОБА_1 до відповідальності на підставі ч.5 ст.96 КУпАП.

Наданий позивачем до суду технічний паспорт станом на 05.11.2023 року висновків суду не спростовує, оскільки складений через два роки після проведення позапланової перевірки.

Не спростовує висновків суду і інформація, зазначена в технічному паспорті, про відсутність самочинного будівництва, оскільки в даному випадку, під час позапланової перевірки, посадовими особами ДАБК виявлено факт не самочинного будівництва, а реконструкції будинку без відповідних дозвільних документів.

З додатково наданих, на вимогу П`ятого апеляційного адміністративного суду, позивачем і відповідачем фотофіксації об`єкту реконструкції станом на 2021 рік та фото будинку позивача станом на 2023 рік вбачається, що це один й той самий будинок, що спростовує доводи представника позивача, що відповідач надає фото іншого будинку, а не будинку, який належить ОСОБА_1 .

Суд першої інстанції на наведені обставини уваги не звернув, не врахував зміни у законодавстві з питань державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема Порядку № 553, у зв`язку із чим дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Відповідно до п.1, п.4 ч.1 ст.317 КАС України рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового про відмову у задоволенні позовних вимог.

Згідно приписів ч.3 ст.272 КАС України судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених статтями 273-277, 282-286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Керуючись ст.ст.286, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 272 КАС України, судова колегія

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради задовольнити.

Рішення Ленінського районного суду м. Миколаєва від 26 вересня 2023 року скасувати та ухвалити постанову про відмову ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не підлягає оскарженню.

Головуючий: Н.В. Вербицька

Суддя: О.В. Джабурія

Суддя: К.В. Кравченко