Справа № 580/6334/23
Суддя: Василь ГАВРИЛЮК
Дата ухвалення: 2023-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 грудня 2023 року справа № 580/6334/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилюка В.О.,

секретар судового засідання Гришанова А.І.,

за участю:

представників позивача Жученка О.В., Чорноіваненка Д.О.,

представниці відповідача-1 Щербини Н.І.,

представника відповідача-2 Яроша С.В.,

розглядаючи за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ГРУПА ВЕНЕТО до Головного управління ДПС у Черкаській області, Головного управління Державної казначейської служби України у Черкаській області про стягнення коштів,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю ГРУПА ВЕНЕТО (далі товариство, позивач) подало позов до Головного управління ДПС у Черкаській області, (далі відповідач-1), в якому, з урахуванням заяви про зміну предмету позову від 06.11.2023, просить стягнути з Головного управління ДПС у Черкаській області за рахунок коштів Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ГРУПА ВЕНЕТО пеню, за несвоєчасну виплату бюджетної заборгованості в сумі 2068403,48 грн, 3% річних в сумі 207145,97 грн та втрати від інфляції в сумі 548725,83 грн, а всього грошові кошти в сумі 2824275 гривень 28 копійок за період з 29.11.2022 по 30.07.2023 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що з 18.11.2022 (дати постанови ВС у справі № 580/2947/21) бюджетне зобов`язання з повернення позивачу ПДВ є узгодженим та визнається бюджетною заборгованістю, яка в силу дії приписів пункту 200.13 статті 200 ПК України повинна бути виплачена позивачу у термін до 28.11.2022, натомість відповідач протиправно не вносив до Реєстру заяв про суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість відповідний запис про узгоджене бюджетне зобов`язання з ПДВ на користь позивача на суму 10329000,00 грн, що підтверджується також рішенням суду у справі № 580/533/23 і лише на виконання вказаного рішення 31.07.2023 позивач отримав бюджетне відшкодування. Вказану бездіяльність відповідача за період з 29.11.2022 по 30.07.2023 позивач вважає протиправною, у зв`язку із чим заявляє вимогу про стягнення втрат від інфляції та 3% річних згідно ст. 625 ЦК України, як компенсацію за завдану відповідачем шкоду.

Ухвалою від 14.09.2023 суддя Черкаського окружного адміністративного суду прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у адміністративній справі, вирішив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання.

Ухвалою від 09.10.2023 Черкаський окружний адміністративний суд залучив до участі у справі № 580/6334/23 в якості співвідповідача Головне управління Державної казначейської служби України у Черкаській області (далі відповідач-2).

18.10.2023 представник відповідача-2 подав клопотання про застосування строку позовної давності під час вирішення спору по суті та зазначив, що позивач пропустив строк звернення до суду з цим позовом.

Під час вирішення питання про можливість розгляду справи, суд зазначає таке.

Ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

На підставі ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.01.2023 у справі № 140/1770/19 зауважує, що частинами другою та третьою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порівняльний аналіз словоформ дізналася та повинна була дізнатися дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У своїх постановах Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Відповідно до підпункту 200.7.1 пункту 200.7 статті 200 Податкового кодексу України (далі ПК України) на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Згідно з підпунктом 200.7.2 пункту 200.7 цієї статті заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження. Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

На підставі абзаців першого - третього пункту 200.15 статті 200 ПК України у разі коли за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду контролюючий орган на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.

У разі неузгодження контролюючим органом суми податку, заявленої до відшкодування, або її частини зобов`язання з бюджетного відшкодування податку в частині неузгодженої суми виникає з дня закінчення процедури адміністративного або судового оскарження, за результатами якої прийнято рішення на користь платника податків.

Отже, як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.01.2023 у справі № 140/1770/19, платник ПДВ може звернутися до адміністративного суду з вимогами про визнання протиправною бездіяльності суб`єкта владних повноважень з погашення заборгованості з відшкодування ПДВ та/або пені, нарахованої на таку заборгованість, протягом шести місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким днем, на переконання суду, є, зокрема, день закінчення процедури судового оскарження, тобто день набрання законної сили судовим рішенням, яким скасоване відповідне податкове повідомлення-рішення контролюючого органу.

Суд з`ясував, що 20.01.2021 ТОВ ГРУПА ВЕНЕТО у складі податкової декларації з податку на додану вартість за грудень 2020 року (вх. № ) подало заяву на повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на розрахунковий рахунок платника у банку у сумі 14347608 грн. За результатами документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ГРУПА ВЕНЕТО щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні від`ємного значення з податку на додану вартість, у т.ч. заявленого до відшкодування з бюджету за звітний період грудень 2020 року (акт від 18.03.2021 №1941/23-00-07-0505/39457891) відшкодовано на рахунок платника у банку 26.04.2021 року суму 3856758 грн та 16.04.2021 року прийняте податкове повідомлення-рішення (форми ВЗ) № на суму 161125 грн та податкове повідомлення-рішення (форми В1) № на суму бюджетного відшкодування в розмірі 10329725 грн та штрафну санкцію в розмірі 1032973 грн.

Не погоджуючись з висновками акту перевірки ТОВ ГРУПА ВЕНЕТО оскаржило у судовому порядку податкове повідомлення-рішення (форми В1) на суму бюджетного відшкодування в частині 10329000 грн та штрафну санкцію в частині 1032900 грн.

Рішенням від 18.08.2021 у справі № 580/2947/21 Черкаський окружний адміністративний суд скасував податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області № від 16.04.2021 року в частині бюджетного відшкодування 10329000 грн та штрафну санкцію в частині 1032900 грн.

Постановою від 18.08.2022 Шостий апеляційний адміністративний суд скасував рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18.08.2021 та відмовив у задоволенні позову.

Постановою від 18.11.2022 у справі № 580/2947/21 Верховний Суд скасував постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.08.2022 року та залишив в силі рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18.08.2021.

Таким чином, процедура судового оскарження в спірних правовідносинах закінчилась 18.11.2022, а тому враховуючи вищенаведені висновки суду, строк звернення позивача в суд з позовом про стягнення пені розпочався з 19.11.2022 та становить шість місяців.

Разом з тим, позивач подав позов 20.07.2023, тобто з пропуском встановленого ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України строку звернення в суд.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Керуючись ст. ст. 122, 160, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ГРУПА ВЕНЕТО залишити без руху.

Встановити позивачеві п`ятиденний строк з дня вручення копії ухвали, протягом якого можуть бути усунуті вказані вище недоліки шляхом надання суду заяви про поновлення пропущеного строку з обґрунтованими доказами на її підтвердження.

Ухвала набирає законної сили після проголошення та не може бути оскаржена.

Ухвала складена в повному обсязі та підписана 22.12.2023.

Суддя Василь ГАВРИЛЮК