Справа № 346/7469/23
Суддя: Третьякова І. В.
Дата ухвалення: 2023-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 346/7469/23
Провадження № 2-а/346/104/23
УХВАЛА

про залишення позову без руху

21 грудня 2023 р.м. Коломия

Суддя Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області Третьякова І.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до працівників Коломийського районного відділу ГУНП в Івано-Франківській області: капітана поліції Горецького Романа Дмитровича, капітана поліції Далибожик Романа Романовича, начальника адміністративних практик Яворського Святослава Романовича про захист честі та гідності, -

В С Т А Н О В И Л А:

18.12.2023р. ОСОБА_1 звернувся до Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області з адміністративним позовом в якому просить скасувати неправомірно складену постанову щодо стягнення з нього 850 грн. Стягнути з відповідачів 500 грн. моральної шкоди, нанесеної діями відповідачів йому і його сім`ї. Також просив звільнити його від сплати судового збору на підставі ст.. 8, а судові витрати покласти на відповідачів.

Дослідивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, суд прийшов до висновку, що її було подано без додержання вимог, викладених у статті 160 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст. 160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. В п. 2, 4, 5, 11 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Вимоги вищевказаних пунктів позивачем належним чином не виконані, оскільки в позовній заяві місце проживання відповідачів як і інші відомі позивачу про відповідачів відомості не зазначено; не вказано зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, оскільки позивач просить скасувати постанову, яка була винесена капітаном поліції Далибожиком Р.Р., при цьому в чому полягає неправомірність даної постанови не вказує, а лише зазначає обставини при яких її було винесено. В чому полягають вимоги до капітана поліції ОСОБА_2 та начальника адміністративних практик Яворського С.Р. в тому числі щодо стягнення моральної шкоди зі змісту позовної заяви не є зрозумілим. Відтак, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не є повним та не підтверджується долученими до справи додатками. Крім цього, в позовній заяві відсутнє письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Усунення вказаного недоліку можливе шляхом подання уточненої позовної заяви з зазначенням в ній всіх відомостей згідно п. 2, 4, 5, 11 ч.5. ст.. 160 КАС України.

Що стосується звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно письмового клопотання, долученого до позову, ОСОБА_1 просив звільнити його від сплати судового збору на підставі ст.. 8 ЗУ «Про судовий збір», оскільки він є членом малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї.

Згідно пп. г) ч.1 ст.. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов позивач є членом малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2 ст.8 Закону).

Відповідно до статті 8 Конституції України, статті 6 КАС України та частини першої статті 17 Закону України від 23.02.2006 № 3477-ІV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя (справа «Креуз проти Польщі»), оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні.

Це пов`язано з тим, що, на думку Європейського суду з прав людини, судовий збір є таким обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів (справа «Шишков проти Росії»).

Разом з тим Європейський суд з прав людини виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Адже невиправдано великий його розмір, який не враховує фінансове положення заявників, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя. Зокрема, така позиція була викладена у справі «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії».

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини право доступу до суду є невід`ємною складовою права на суд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (справа «Ґолдер проти Сполученого Королівства»).

Водночас «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому, що право на доступ до суду за його природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх «прав та обов`язків», пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети («Креуз проти Польщі»).

Однак, застосовані державою обмеження не можуть применшувати право доступу до суду настільки, щоби порушувати саму сутність цього права. Крім того, обмеження права доступу до суду не є сумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не переслідує «легітимну мету» і якщо відсутнє «пропорційне співвідношення між використаними засобами та переслідуваною метою» (справа «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства», справа «Файєд проти Сполученого Королівства»).

Отже, Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Між тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Згідно термінів наведених в ст.. 1 ЗУ «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям» малозабезпечена сім`я - сім`я, яка з поважних або незалежних від неї причин має середньомісячний сукупний дохід нижчий, ніж прожитковий мінімум для сім`ї.

Багатодімтна сім`я сім`я, в якій подружжя (чоловік та жінка) перебуває у зареєстрованому шлюбі, разом проживає та виховує трьох і більше дітей, у тому числі кожного з подружжя, або один батько (одна мати), який (яка) проживає разом з трьома і більше дітьми та самостійно їх виховує. До складу багатодітної сім`ї включаються також діти, які навчаються за денною формою навчання у загальноосвітніх, професійно-технічних та закладах вищої освіти, до закінчення навчальних закладів, але не довше ніж до досягнення ними 23 років

В своєму клопотанні ОСОБА_1 вказав, що являється батьком сімох дітей, що підтверджується копією його паспорта. При цьому, даного документу, як і інших підтверджуючих вказані обставини документів (свідоцтв про народження дітей) позивач не надав, тим самим свій статус члена малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї не довів, що унеможливлює задоволення його клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Згідно ч.5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові від 18.04.2020 р. по справі № 543/775/17, Велика Палата Верховного Суду вказала, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону N 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб на 01 січня 2023 року встановлено Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» та становить 2684,00 гривні.

Таким чином, за подання до суду даного адміністративного позову ОСОБА_1 повинен був сплатити судовий збір в сумі 536,80 грн.

Усунення вказаного недоліку можливе шляхом сплати вищезазначеної суми та подання на адресу суду відповідних письмових доказів (квитанції, платіжного доручення тощо).

Згідно з частиною 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищезазначеного, керуючись ст. 160, 169 КАС України, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до працівників Коломийського районного відділу ГУНП в Івано-Франківській області: капітана поліції Горецького Романа Дмитровича, капітана поліції Далибожик Романа Романовича, начальника адміністративних практик Яворського Святослава Романовича про захист честі та гідності - залишити без руху.

Надати позивачу для виправлення недоліків позовної заяви п`ятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Третьякова І. В.