Справа № 340/8129/23
Суддя: К.М. ПРИТУЛА
Дата ухвалення: 2023-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/8129/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Притули К.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження без виклику сторін справу за позовом приватного підприємства «Торговий дім «Золота миля» (, 61001 м. Харків, пр. Героїв Харкова, 135А) до Кропивницької митниці Державної митної служби України (, 25030, м. Кропивницький, вул. Лавандова, 27-Б) про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємтсво «Торговий дім «Золота миля» звернулось до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом в якому просить:

- визнати противоправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів № UА901020/2023/000006/2 від 04.04.2023 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА901020/2023/000059;

- cтягнути з Кропивницької митниці Держмитслужби на користь Приватного підприємства «Торговий дім «Золота миля» (ідентифікаційний код 34470937, місцезнаходження: 61001, Харківська область, місто Харків, проспект Героїв Харкова, будинок 135-А) судові витрати на послуги адвоката у сумі 5 000,00 грн;

- стягнути з Кропивницької митниці Держмитслужби на користь Приватного підприємства «Торговий дім «Золота миля» (ідентифікаційний код 34470937, місцезнаходження: 61001, Харківська область, місто Харків, проспект Героїв Харкова, будинок 135-А) судовий збір у сумі 5 368,00 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що рішення Кропивницької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим та безпідставним, оскільки під час митного оформлення позивачем надано всі документи на підтвердження вартості товарів і обраного методу її визначення. Оскільки картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є похідною від зазначеного відповідного рішення, то останнє також є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою судді від 28.09.2023 відкрито провадження в справі в порядку спрощеного провадження без виклику сторін.

Ухвалою судді 13.11.2023 клопотання представника відповідача про розгляд справи у відкритому судовому засіданні з викликом сторін залишено без задоволення.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, встановив наступне.

Приватне підприємство "Торговий дім "Золота миля", код ЄДРПОУ - 34470937, зареєстровано відповідно до норм діючого законодавства як суб`єкт господарювання.

Під час розгляду справи судом встановлено, що 03.04.2023 року ПП «Торговий Дім «Золота Миля» було подано до Кропивницької митниці Держмитслужби електронну митну декларацію яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 23UA29U0 щодо оформлення товару Рафінований відбілений, дезодорований гідрогенізований пальмоядровий стеарин JADECHOC (тверда фракція пальмоядрової олії), вміст вільних жирних кислот 0,01%, не текстурований, потребує темперування, призначений для виготовлення харчових продуктів, в упаковці масою нетто 20кг., в кількості 21600,00кг., що надійшов в рамках Контракту № BO-103-241016 від 24.10.2016р. з Компанією Inter-Continental Oils & Fats Pte. Ltd (Сингапур).

Специфікацією №101 від 18.11.22р. до Контракту № BO-103-241016 від 24.10.2016р. передбачено поставку Рафінований відбілений дезодорований гідрогенізований пальмоядровий стеарин JADECHOC, в кількості 21 600,00 кг., ціна товару 1,731 дол. США/кг., загальною вартістю 37 389,60 дол. США на умовах поставки FСА, Belawan Port, Індонезія (INCOTERMS 2020).

Строк відвантаження товару з Belawan Port, Індонезія не пізніше 31 січня 2023р. Умови оплати на поставку даної партії товару 50% передоплата до відвантаження та 50% вартості сплачуються протягом 10 днів від дати складання Коносаменту з моменту отримання документів на відвантаження, зазначених в параграфі 8 контракту № BO-103-241016 від 24.10.2016р.

На підтвердження заявленої у митній декларації № 23UA29U0 від 03.04.2023р. митної вартості товару, яка становить 41 969,04 доларів США та відповідно 1 534 749,00грн. разом з декларацією позивачем до митного органу були надані наступні документи: Пакувальний лист SPF23/0217 від 07.02.2023; Проформа інвойс SC/22/SPF/1279-(3) від 18.11.2022; Інвойс SPF23/0217 від 07.02.2023; Коносамент 224539451 від 10.02.2023; ж/д накладна 33946651 від 23.03.2023; ж/д накладна 33946660 від 23.03.2023;СМR 4721 від 30.03.2023; Т1MRN23PL322080NU5S55Z0 від 17.03.2023; Сертифікат походження 1004709/MDN/2023від 13.02.2023; Платіжне доручення 285 від 05.01.2022; Платіжне доручення 343 від 07.03.2023; Транспортний рахунок від 13.03.2023; Транспортний рахунок від 13.03.2023; Транспортний рахунок від 13.03.2023;Транспортний рахунок 31-1 від 17.03.2023; Cправка про транспортні витрати б.н від 03.04.2023; Біржеві котування б.н від 19.11.2022; Контракт BO-103-241016 від 24.10.2016; Специфікація 101 від 18.11.2022; Додаткова угода 1 від 28.12.2018; Додаткова угода 2 від 01.04.2021; Додаткова угода 3 від 22.06.2021; Транспортний договір UA00069121 від 20.09.2021; Транспортний договір TO 1808 від 18.08.2022; Сертифікат про відсутність ГМО б.н від 07.02.2023; Висновок митної лабораторії 127 від 15.06.2018; Серт.аналізу SС/22/SPF/1279(3) від 07.02.2023; Ветеренарний сертифікат б.н. від 08.02.2023; Декларація виробника б.н від 07.02.2023; Лист б.н. від 02.01.2023.

03.04.2023 року митницею було направлено запит (Повідомлення) б/н до МД №23UA29U0 декларанту, в якому зазначено, що Поставка оцінюваного товару проводиться на підставі контракту від 24.10.2016 № BO-103-241016 укладеного між ПП «Торговий Дім «Золота Миля» та компанією Inter-Continental Oils & Fats Pte Ltd Сінгапур, специфікації від 18.11.2022 № 101, комерційного інвойсу від 07.02.2023№ SPF23/0217 на умовах поставки FCA Belawan Індонезія. Відправником та виробником товару є PT. MUSIM MAS (Індонезія). Зовнішньоекономічна операція має посередницький характер.

Крім того, в повідомлені зазначено, зокрема про те, що:

- В наданому комерційному інвойсі від 07.02.2023 № SPF23/0217 відсутнє посилання на специфікацію від 18.11.2022 № 101 до контракту № BO-103-241016 від 24.10.2016 (з урахуванням пунктів 2.1 та 2.2 даного контракту), якою встановлена ціна товару;

- Угоди про перевезення укладено: договором від 18.08.2022 №ТО 1808 між «Arkanar d.o.o.» та ПП «Торговий Дім`Золота Миля» та договором від 20.09.21 №UA00069121 між ПП «Торговий Дім`Золота Миля» та компанією «Maersk a/s». Згідно залізничної накладної від 23.03.2023 № 33946660 оплату провізних платежів по території Польщі здійснює перевізник ПКП Каптрэйн Польська (графа 23). Документи, що надають повноваження для здійснення платежів та перевезення ПКП Каптрэйн Польська до митного оформлення не надавались;

- Відповідно до договору надання послуг №ТО 1808 від 18.08.2022 (розділ 3) вартість послуг сплачується шляхом 100% передоплати, дата платежу - 22.03.2023 згідно рахунку від 17.03.2023 № 31-1;

- Банківські платіжні документи на оплату транспортних витрат до митного оформлення не подано. Відповідно до договору на перевезення зовнішньоторгівельних вантажів №UA00069121 від 20.09.2021 (розділ 5) якщо інше не передбачено письмовою згодою перевізника або окремою угодою сторін, замовник зобов`язаний здійснювати попередню оплату у розмірі 100 %;

- Банківські платіжні документи на оплату транспортних витрат до митного оформлення не подано, згідно виставлених рахунків від 13.03.2023 № , № , № . У договорі на перевезення зовнішньоторговельних вантажів від 20.09.2021 № UA00069121 та у договорі надання послуг від 18.08.2022 № ТО 1808 встановлені навантажувальні розвантажувальні роботи. Враховуючи доставлення товару декількома видами транспорту, зокрема перевезення морським транспортом, залізничним транспортом та автомобільним транспортом, у наданих рахунках на перевезення та у ДМВ відсутні відомості про витрати на навантаження, вивантаження.

Та зазначено, що все це унеможливлює здійснити перевірку числових значень відповідних витрат. Таким чином, контроль перевірки числового значення заявленої митної вартості товарів з урахуванням заявлених умов поставки, на підставі наданих до митного оформлення документів в повному обсязі провести неможливо.

04.04.2023р. (вих. № 23/12/77) ПП «Торговий Дім «Золота Миля» були надані митному органу додаткові документи та пояснення в яких зазначено, що згідно наданих декларантом документів можливо визначити всі складові митної вартості оцінюваних товарів за ціною угоди, а декларантом надано вичерпний перелік документів згідно норм митного Кодексу України щодо підтвердження складових частин заявленої митної вартості оцінюваного товару за ціною угоди та методу її визначення, а саме:

- В комерційному інвойсі від 07.02.2023 № SPF23/0217 достатньо інформації, щоб ідентифікувати товар з специфікацію від 18.11.2022 № 101, в інвойсі указана ціна товару, об`єм, вартість, умови сплати за товар, всі ці данні ідентичні специфікації № 101. Також в комерційному інвойсі від 07.02.2023 № SPF23/0217 є посилання на номер контракту № BO-103-241016 від 24.10.2016р., а специфікація, це додаток доконтракту та його невід`ємна частина;

- ТОВ «ТД «Золота Міля» не має взаємовідносин з ПКП Каптрэйн Польська, (взаємовідносини з цією компанією має «Arkanar d.o.o.»), тому будь яких документів з цією компанію надати не може. За домовленістю, транспортні послуги компанії «Arkanar d.o.o.» ще не були сплачені. Ця інформація не впливає на вартість оцінюваного товару;

- Транспортні послуги сплачені компанії «Maersk a/s», платіжне доручення надається;

- Витрати на навантажувальні та розвантажувальні роботи включені в рахунок від 17.03.2023 № 31-1№ТО до договору про надання послуг № 1808 від 18.08.2022;

Також додані додаткові документи, а саме: платіжне доручення про оплату транспортних послуг №355 від 17.03.2023.

Згідно висновку Державного Підприємства «Укрпромзовнішекспертиза» №352 від 23.03.2023, рівень ціни на рафінований відбілений дезодорований гідрогенізований пальмоядровий стеарин JADECHOC, що імпортується згідно з комерційними інвойсами в т.ч. № SPF23/0217 від 07.02.2023р. Специфікація №101 від 18.11.2022р. до Контракту №BO-103-241016 від 24.10.2016р., не нижче кон`юнктури ринку станом на 18.11.2022.

04.04.2023 року Кропивницькою митницею Державної митної служби України було відмовлено у оформленні (випуску) товарів, складено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA901020/2023/000059 та прийнято рішення про коригування митної вартості № UA901020/2023/000006/2 від 04.04.2023. Цінової інформації (ціни договорів) щодо вартості ідентичних товарів в розумінні ст.59 та з урахуванням ст.61 МКУ у максимально найближчий до дати експорту оцінюваного товару в Україні термін у митниці не виявлено (згідно даних ПІК «Інспектор»). У зв`язку з чим, митну вартість товарів визначено згідно ст.60 МКУ за методом визначення митної вартості за ціною ідентичних та подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено.

Представник позивача посилався на те, що відповідач, не зважаючи на документи позивача, в підтвердження заявленої митної вартості на товар - Рафінований відбілений, дезодорований гідрогенізований пальмоядровий стеарин JADECHOC (тверда фракція пальмоядрової олії), вміст вільних жирних кислот 0,01%, не текстурований, потребує темперування, призначений для виготовлення харчових продуктів, в упаковці масою нетто 20кг., в кількості 21600,00кг., за основним методом (ціною договору), визначає ціну на імпортований товар «Рафінований відбілений, дезодорований, гідрогенізований пальмоядровий стеарин JADECHOC» за другорядним методом (за ціною договору щодо подібних товарів) на рівні 2,0959 доларів США/кг. При цьому, в оскаржуваному рішенні відсутня будь-яка інформація, що було взято за обґрунтування ціни ідентичних чи подібних товарів.

Позивач, вважаючи зазначені рішення та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення протиправними та такими, що підлягають скасуванню, звернувся до суду з даним позовом.

Суд зазначає, що відповідно до положень ч.1 ст.257 Митного кодексу України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

При цьому, п.23 ч.1 ст.4 Митного кодексу України передбачено, що митним оформленням є виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Митні формальності, відповідно до п.29 ч.1 ст.4 Митного кодексу України, становлять сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і органами доходів і зборів з метою дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Як передбачено положеннями ст.248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Згідно з ч.8 ст.257 Митного кодексу України, митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться, окрім іншого, відомості щодо митної вартості товарів та методу її визначення.

Вартість товарів, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари та використовується для митних цілей, виходячи з положень ч.1 ст.49 Митного кодексу України, є митною вартістю товарів, що переміщуються через митний кордон України.

Відповідно до ч.1 ст.52 Митного кодексу України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Згідно з ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або надання органу доходів і зборів додаткової інформації.

Одночасно з митною декларацією у випадках, передбачених митним кодексом України, виходячи з ч.1 ст.53 Митного кодексу України, декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з ч.1 ст.54 Митного кодексу України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до приписів ч.3 ст.53 Митного кодексу України підставами для видання органом доходів і зборів письмової вимоги про подання платником додаткових документів є: 1) розбіжності у вже наданих документах, які мають вплив на правильність визначення митної вартості; 2) наявність ознаки підробки поданих документів; 3) відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Крім того, положеннями ч.4 ст.53 Митного кодексу України визначено, що обґрунтоване припущення Митниці про існування взаємозв`язку між продавцем і покупцем дозволяє додатково витребувати інформацію, зокрема, про вартість товару в звичайних умовах.

Відповідно до ч.2 ст.54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму Імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Суд вважає необхідним зазначити, що якщо органом доходів і зборів виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, керуючись ч.1 ст.55 Митного кодексу України, органом доходів і зборів приймається рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, відповідно до ч.2 ст.55 Митного кодексу України, має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня.

Відповідно до ч.1 ст.57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Отже, виходячи з положень ст.57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів є визначення митної вартості товарів за ціною договору.

Суд вказує, що якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю.

Згідно із ч.4 ст.58 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

При цьому, відповідно до п.п.5, 6, 7 ч.10 ст.58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, 1) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 2) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 3) витрати на страхування цих товарів.

Згідно з ч.2 ст.53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Суд зазначає, що приписами ч.3 ст.54 Митного кодексу України передбачено, що за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст.64 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) (ч.1 ст.64); митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях (ч.2 ст.64).

Відтак, відсутність підстав для визнання митної вартості товару, розрахованої самостійно платником чи декларантом, не означає виникнення безумовної підстави для визначення такої митної вартості Митницею без дотримання усіх юридично значимих факторів.

До таких факторів законодавцем віднесені і параметри, згадані у положеннях ст.60 Митного кодексу України, де, зокрема, вказано, що під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними (ч.2 ст.60); для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку (ч.3 ст.60); ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари (ч.4 ст.60); у разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена (ч.5 ст.60).

Суд зазначає, що зазначене підтверджується Правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів (затверджені наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012 р., зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2012р. за №883/21195; далі за текстом - Правила №598), оскільки у графі 33 рішення про коригування митної вартості "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59 - 61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі.

Суд зазначає, що зі змісту оскаржуваних у даній справі рішень вбачається, що останні не містять жодних відомостей про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо.

Зазначена позиція суду відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 21.12.2018 р. по справі №815/1670/17.

Відповідачем під час розгляду справи не надано до суду доказів здійснення детального порівняння, як і не надано доказів, які б підтверджували аналогічність характеристик імпортованого позивачем товару та товару, митна вартість якого була взята митницею за зразок для обчислення, не взято до уваги наданих позивачем пояснень в процедурі консультацій та додатково поданих документів, що свідчить про необґрунтованість та недоведеність зазначеного висновку відповідача.

Відтак, враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що відповідачем не надано до суду належних та достатніх доказів правомірності винесеного рішення про коригування митної вартості.

Суд також зазначає, що положеннями ст. 264 Митного кодексу України визначено, що відмова органу доходів і зборів у прийнятті митної декларації повинна бути вмотивованою, а про причини відмови має бути письмово повідомлено декларанта.

Частиною 7 ст.54 Митного кодексу України передбачено, що у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Тому недоведеність відповідності закону рішення відповідача про коригування митної вартості товару з невідворотною неминучістю призводить до виникнення правових підстав для визнання протиправною картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні товарів.

Відповідачем у спірних в даній справі рішеннях не було вказано на обставини, які обумовили виникнення у митного органу обґрунтованих сумнівів відносно не підтвердження чи невизначеності кількісних, вартісних і достовірних елементів митної вартості або відсутності хоча б однієї із їх складових, яка є обов`язковою при обчисленні такої вартості.

При цьому, суд зазначає, що обов`язок доведення обґрунтованості такого сумніву митним органом підтверджено також і у висновках Верховного Суду, викладених постанові від 06.03.2019 по справі № 809/278/17.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 30.10.2018 по справі № 826/25605/15 ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Зважаючи на те, що позивачем доведено факт подання достатніх відомостей для застосування основного методу визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, суд дійшов висновку, що відповідачем безпідставно обрано другорядний метод, а тому позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи на задоволення позову, на користь позивача слід стягнути витрати на сплату судового збору у сумі 5368,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Частиною 1 ст. 134 КАС України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Згідно із п.3 ст. 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат:1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Частинами 4, 5 ст. 134 КАС України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Слід зазначити, що представником позивача в адміністративному позові зазначено, що розмір витрат на правничу допомогу складає 5000,00 грн., разом з тим детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги та доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат до суду не надано, в зв`язку з чим заява позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.77-79, 90, 132, 134, 139, 243-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов приватного підприємства «Торговий дім «Золота миля» (, 61001, м. Харків, пр. Героїв Харкова, 135-А) до Кропивницької митниці Держмитслужби (, 25030, м. Кропивницький, вул. Лавандова, 27-Б) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити у повному обсязі.

Визнати противоправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів № UА901020/2023/000006/2 від 04.04.2023 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА901020/2023/000059.

Стягнути на користь Приватного підприємства Торговий дім Золота миля понесені ним судові витрати (судовий збір) у розмірі 5368,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Кропивницької митниці Держмитслужби.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду К.М. ПРИТУЛА