Справа № 160/7254/21
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову щодо встановлення судового контролю

за виконанням судового рішення

22 грудня 2023 року Справа №160/7254/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» Шикова Вячеслава Валентиновича про встановлення судового контролю у справі за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» до відповідача-1: Державної податкової служби України, відповідача-2: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа акціонерне товариство «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» про зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

06.05.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» до відповідача-1: Державної податкової служби України, відповідача-2: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа акціонерне товариство «Акціонерний комерційний банк «Конкорд», в якій позивач просить суд:

- зобов`язати відповідача-1: Державну податкову службу України () та відповідача-2: Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області () збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку товариство з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» () має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на суму 173 703 грн. 00 коп. (сто сімдесят три тисячі гривень 00 копійок).

За наслідками розгляду означеної позовної заяви, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.09.2021 року позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» до відповідача-1: Державної податкової служби України, відповідача-2: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа акціонерне товариство «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» про зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Зобов`язано Державну податкову службу України () та Головне управління ДПС у Дніпропетровській області () збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку товариство з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» () має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на суму 173 703 грн. 00 коп. (сто сімдесят три тисячі гривень 00 копійок).

Стягнуто на користь товариство з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» () судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1302,77 грн. (одна тисяча триста дві гривні сімдесят сім копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ ВП: 44118658).

Стягнуто на користь товариство з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» () судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1302,77 грн. (одна тисяча триста дві гривні сімдесят сім копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України ().

Не погоджуючись із даним судовим рішенням від 21.09.2021 року Державною податковою службою України та Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області до суду подані апеляційні скарги, за наслідками розгляду яких, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 02.02.2022 року апеляційні скарги Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Дніпропетровській області залишені без задоволення. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.09.2021 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» до Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа акціонерне товариство «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» про зобов`язання вчинити певні дії залишено без змін.

За реплікацією Діловодство спеціалізованого суду встановлено, що 15.08.2022 року та 16.08.2022 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом у справі №160/7254/21 створено чотири (4) виконавчих листа в частині: 1) зобов`язання Державної податкової служби України () збільшення у системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку товариство з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» () має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на суму 173 703 грн. 00 коп. (сто сімдесят три тисячі гривень 00 копійок); 2) зобов`язання Головне управління ДПС у Дніпропетровській області () збільшення у системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку товариство з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» () має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на суму 173 703 грн. 00 коп. (сто сімдесят три тисячі гривень 00 копійок); 3) стягнення на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» () судових витрат зі сплати судового збору в розмірі 1302,77 грн. (одна тисяча триста дві гривні сімдесят сім копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ ВП: 44118658); 4) стягнення на користь товариство з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» () судових витрат зі сплати судового збору в розмірі 1302,77 грн. (одна тисяча триста дві гривні сімдесят сім копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України ().

19.08.2022 року представником позивача Дідик Лідією Михайлівною отримано 4 (чотири) оригінали виконавчих листа.

20.12.2021 року позивачем отримано судове рішення від 11.11.2021 року з відміткою про набрання законної сили та 2 (два) оригіналу виконавчих листа.

13.11.2023 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду у задоволенні заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» про роз`яснення судового рішення, зміну способу та порядку виконання судового рішення та встановлення судового контролю відмовлено.

13.12.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла сформована 13.12.2023 року через систему «Електронний суд» заява представника товариства з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» Шикова Вячеслава Валентиновича про встановлення судового контролю, в якій представник заявника просить суд: в порядку судового контролю зобов`язати відповідача-1:Державну податкову службу України у 5-ти денний строк, з моменту отримання відповідної ухвали (постанови) суду, надати звіт про виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.09.2021 року у справі № 160/7254/21.

Аргументи означеної заяви зводяться до наступного. Листом №22618/6/99-00-04-02-04-06 від 14.08.2023 року Державна податкова служба України повідомила ТОВ «Тек Магнат», що враховуючи обов`язковість виконання рішення суду на теперішній час ДПС вживає всі відповідні заходи по забезпеченню виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.09.2021 року (справа №160/7254/21), відповідно до вимог передбачених чинним законодавством, однак просять врахувати, що механізм виконання таких судових рішень потребує певного часу для реалізації їх виконання, оскільки пов`язаний з опрацюванням інформації в інформаційно-комунікаційних системах ДПС. Сам факт відсутності певного результату не може бути достатнім підтвердженням того, що суб`єкт владних повноважень допустив саме протиправну бездіяльність. Про протиправність може свідчити, зокрема, те, що суб`єкт владних повноважень бездіяв за обставин, коли мав реальну можливість реалізувати свої повноваження, повинен був це зробити, але не зробив (чи зробив несвоєчасно, з порушенням процедури чи інших вимог), що спричинило порушення прав та інтересів особи». Отже, суд може визнати бездіяльність ДПС протиправною в порядку статті 383 КАС України лише у разі, якщо судом буде встановлено, що відповідач мав реальну можливість реалізувати свої повноваження, повинен був це зробити, але не зробив. У позивача відсутня визначена законодавством можливість контролювати чи отримувати докази, щодо добросовісності/недобросовісні поведінки відповідача, щодо виконання рішення суду, окрім як звернення з заявами в порядку судового контролю. Відповідач стверджує, що вживає всі відповідні заходи по забезпеченню виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.09.2021 року (справа №160/7254/21), відповідно до вимог передбачених чинним законодавством, однак просить врахувати, що механізм виконання таких судових рішень потребує певного часу для реалізації їх виконання. В зв`язку з чим є необхідним зобов`язати відповідача надати звіт про виконання рішення суду для з`ясування які саме дії і заходи виконувались на протязі двох років та виконуються зараз, які перешкоди у виконанні рішення суду, чи дійсно відсутня реальна можливість виконати рішення суду або має місце протиправна бездіяльність. Оскільки ефективне правосуддя та довіра до судової гілки влади базується не лише на прийнятті суддями законних рішень. Ефективність правосуддя залежить також від ефективної системи виконання судових рішень. Особливо коли мова йде про виконання законного рішення державними органами, які насамперед повинні вчасно виконувати рішення судів. Переслідуючи мету забезпечення реалізації конституційного принципу обов`язковості судових рішень, адміністративні суди мають зважено підходити до вибору процесуальних засобів такого забезпечення, а саме: встановлювати дійсні причини виникнення затримки у виконанні судового рішення, аналізувати акти законодавства, враховувати здійснені відповідною посадовою особою дії, спрямовані на виконання судового рішення, та їх відповідність вимогам законодавства, встановлювати наявність та форму вини такої посадової особи. Посилення судового контролю за виконанням судових рішень та наділення суду з цією метою правом зобов`язання надавати звіти та накладати штрафні санкції визнається заходом для забезпечення конституційного права громадян та юридичних осіб на судовий захист. Специфіка застосування штрафної санкції, полягає в тому, що вона накладається на керівника суб`єкта владних повноважень, яким не забезпечено виконання судового рішення та який є відповідальним за діяльність державного органу, який він очолює. Можливість накладення штрафу розглядається не самостійно, а за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або у разі неподання такого звіту. Накладення на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання постанови, штрафу є мірою покарання, а тому можливість суду накласти такий штраф може бути реалізована лише за умови встановлення судом обставин, які свідчать про умисне невиконання рішення суду, недобросовісність у діях суб`єкта владних повноважень, які свідчать про ухилення останнього від виконання рішення суду. В даному випадку порушення закону настільки очевидне, зухвале та систематичне, що не дозволяє суду бути інертним до таких порушень і спонукає до ефективних дій, втіленням яких має бути зобов`язання ДПС надати звіт про виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.09.2021 року, а у разі неподання такого звіту або у разі необґрунтованості звіту накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення суду у справі №160/7254/21, штраф. У разі невиконання судового рішення у належний спосіб позивач має право вимагати вжиття спеціальних заходів впливу на відповідача, передбачених КАС України, а саме: зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення, накладення штрафу (стаття 382 КАС України) та визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду (стаття 383 КАС України).

Розглянувши дану заяву та дослідивши викладені у неї доводи, суд вважає, що остання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч.ч. 1-2 ст. 382 КАС України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання постанови суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання постанови, штраф у розмірі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами статей 129 та 129-1 Конституції України обов`язковість рішень суду визначена як одна з основних засад судочинства. Суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Частинами 2-3 статті 14 КАС України передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Також, статтею 370 КАС України визначено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що рішення суду, яке набрало законної сили є обов`язковим для учасників справи. Це забезпечується, в першу чергу, через примусове виконання судових рішень відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

Суд зазначає, що норми Кодексу адміністративного судочинства України не містять обмеження щодо стадій процесу на яких може бути вирішено питання про застосування заходів судового контролю, передбачених частиною 1 статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України.

Тобто, зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення, суд може й після ухвалення такого рішення за наслідком розгляду клопотання позивача.

Вказана позиція узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду викладеною в ухвалі від 20.06.2018 у справі №800/592/17, та правовою позицію Верховного Суду, викладеною в постанові від 18.04.2019 у справі №286/766/17 та в ухвалі від 05.07.2018 у справі №206/3911/17.

Так, виконанням рішення суду є вчинення відповідачем дій у повній відповідності із резолютивною частиною рішення.

Якщо, рішення суду відповідачем не виконується, це є перепоною у завершенні судового провадження і в реалізації громадянином його гарантованого Конвенцією "права на справедливий суд".

Між тим, за змістом постанови Верховного Суду від 23.06.2020 у справі № 802/357/17-а звертаючись до суду із заявою про встановлення судового контролю, позивач зобов`язаний навести аргументи на переконання необхідності вжиття таких процесуальних заходів і надати докази в підтвердження наміру відповідача на ухилення від виконання судового рішення.

Верховний Суд у постанові від 20.02.2019 у справі №806/2143/15 (адміністративне провадження №К/9901/5159/18) звертав увагу, що статті 382 і 383 Кодексу адміністративного судочинства України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі.

Правовою підставою для зобов`язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення є наявність об`єктивних підтверджених належними і допустимими доказами підстав вважати, що за відсутності такого заходу судового контролю рішення суду залишиться невиконаним або для його виконання доведеться докласти значних зусиль. При цьому, суд, встановлюючи строк для подання звіту, повинен враховувати особливості покладених обов`язків згідно із судовим рішенням та можливості суб`єкта владних повноважень їх виконати.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 04 березня 2020 року у справі №539/3406/17.

Відповідно до вимог ч. 5 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Конституційний Суд України зазначив, що складовою права кожного на судовий захист є обов`язковість виконання судового рішення (абзац третій пункту 2.1 мотивувальної частини Рішення від 26 червня 2013 року №5-рп/2013). Це право охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини Рішення від 13 грудня 2012 року № 18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

Конституційний Суд України у Рішенні від 26 червня 2013 року взяв до уваги практику Європейського суду з прав людини, який, зокрема, в пункті 43 рішення у справі Шмалько проти України , заява № 60750/00, від 20 липня 2004 року вказав, що право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду.

Крім того, у Рішенні від 15 травня 2019 року №2-р(II)/2019 Конституційний Суд України з посиланням на практику Європейського суду з прав людини підкреслив, що визначене статтею 6 Конвенції право на суд було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне обов`язкове судове рішення не виконувалося на шкоду одній зі сторін; і саме на державу покладено позитивний обов`язок створити систему виконання судових рішень, яка була б ефективною як у теорії, так і на практиці, і гарантувала б їх виконання без неналежних затримок; ефективний доступ до суду включає право на те, щоб рішення суду було виконане без невиправданих затримок; держава та її державні органи відповідальні за повне та своєчасне виконання судових рішень, які постановлені проти них (пункт 84 рішення у справі Валерій Фуклєв проти України від 7 червня 2005 року, заява № 6318/03; пункт 43 рішення у справі Шмалько проти України від 20 липня 2004 року, заява № 60750/00; пункти 46, 51, 54 рішення у справі Юрій Миколайович Іванов проти України від 15 жовтня 2009 року, заява № 40450/04; пункт 64 рішення у справі Apostol v. Georgia від 28 листопада 2006 року, заява № 30779/04).

Також, Конституційний Суд України у Рішенні від 30 червня 2009 року № 16-рп/2009 зазначив, що метою судового контролю є своєчасне забезпечення захисту та охорони прав і свобод людини і громадянина, та наголосив, що виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової (абз. 1 пп. 3.2 п. 3, абз. 2 п. 4 мотивувальної частини).

Тож, встановлювати судовий контроль за виконанням судового рішення є правом, а не обов`язком суду. У разі невиконання судового рішення, позивач має право вимагати вжиття спеціальних заходів впливу на боржника, передбачених законодавством про виконавче провадження.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 27.02.2020 у справі № 640/3719/18, від 04.03.2020 у справі № 539/3406/17, від 11.06.2020 у справі № 640/13988/19.

При цьому, суд наголошує, що вимога позивача в порядку ч. 2 ст. 382 КАС України шляхом накладення штрафу за невиконання рішення є передчасною, оскільки судом не вирішувалось питання про встановлення судового контролю та подання звіту суб`єктом владних повноважень про виконання рішення суду.

За таких обставин, підстави для накладення штрафу за невиконання рішення суду у справі №160/7254/21 у суду відсутні.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви представника товариства з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» Шикова Вячеслава Валентиновича про встановлення судового контролю.

Керуючись ст. ст. 241, 243, 248, 256, 293, 294, 295, ч.1 ст.370, ч.1 ст.382 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника товариства з обмеженою відповідальністю «Тек Магнат» Шикова Вячеслава Валентиновича про встановлення судового контролю - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С. В. Прудник