Справа № 120/18453/23
Суддя: Віятик Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

22 грудня 2023 р. Справа № 120/18453/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Віятик Наталія Володимирівна, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування рішень та вимоги

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування рішень та вимоги.

Позивач просить суд:

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Вінницькій області: №0-0228 від 07.05.2019 в частині 8946,35 грн, №0-0228 від 22.04.2020 в частині 10024,33 грн, №0-0228 від 16.03.2021 в частині 11345,51 грн;

- визнати протиправною та скасувати податкову вимогу №501-17 від 16.02.2017.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя, після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, суд вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Щодо строку звернення до суду із адміністративним позовом представник позивача зазначає, що загальний строк давності, який визначено ст. 102 Податкового кодексу України (далі ПК України) становить 1095 днів та починає свій відлік з моменту отримання рішення. В той же час, пунктом 52-2 підрозділу 10 розд. ХХ «Перехідні положення» ПК України визначено, що на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), зупиняється перебіг строків давності, передбачених статтею 102 цього Кодексу. Нижче й цьому пункті є посилання, що дія пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX зупиняється на період дії воєнного, надзвичайного стану пункт 2 розділу ІІ Закону №2120-IX від 15.03.2022 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану».

Таким чином, представник вказує, що з 18.03.2020 строки давності визначені 102 ст. ПК України було зупинено до введення воєнного стану на підставі пункту 52 підрозділу 10 розд. XX «Перехідні положення» ПК України, тобто до 24.02.2022 р.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року у зв?язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, в подальшому воєнний стан було продовжено декілька разів. Такий стан наявний і на сьогодні. Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» від 03 березня 2022 року №2118-IX Підрозділ 10 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2011 р., № 13-17, ст. 112) доповнено пунктом 69 такого змісту: « 69. Установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей визначених у цьому пункті. Підпунктом 69.9. даного пункту встановлено, що для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.» Таким чином, з 07.03.2022 року перебіг строків давності було зупинено на підставі Закону №2118 -IX до припинення воєнного стану.

Враховуючи наведене вище, представник позивача дійшов висновку, що строки давності визначені ст. 102 ПК України були зупинені з 18.03.2020 до введення воєнного стану (24.02.2022) на підставі карантину, а потім зупинено з 07.03.2022 до 01.08.2023 у зв`язку із доповненням пунктом 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, тому оскільки строк давності у 1095 днів не збіг до введення воєнного стану, то свій перебіг він починає з 01.08.2023.

Вирішуючи питання щодо строків звернення до суду із даним позовом, суддя зазначає наступне.

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України, а не ПК України.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами, при цьому для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною першою статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Вказана позиція суду узгоджується із позицією Верховного Суду від 11.10.2019 року, викладеною у справі №640/20468/18.

З матеріалів справи вбачається, що позивач оскаржує податкові повідомлення-рішення №0-0228 від 07.05.2019, №0-0228 від 22.04.2020, №0-0228 від 16.03.2021 та податкову вимогу №501-17 від 16.02.2017.

Таким чином, звернувшись до суду з позовом лише 11.12.2023, позивач пропустив шестимісячний строк на звернення до суду для оскарження рішень відповідача від 07.05.2019, 22.04.2020, 16.03.2023 та вимогу від 16.02.2017.

При цьому, представником позивача не заявлено клопотання про поновлення строку для звернення до суду з даним адміністративним позовом, встановлених ч. 4 ст. 122 КАС України.

Згідно ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З огляду на викладене, представнику позивача слід надати заяву про поновлення строку звернення до суду, встановлених ст. 122 КАС України із доказами поважності причин цього пропуску.

Також відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

В силу вимог ч. 1 ст. 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлено ставку судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2023 року встановлено в розмірі 2684,00 гривні.

Таким чином ставка судового збору за одну позовну вимогу немайнового характеру в цьому випадку становить 1073,60 грн. (2684 х 0,4).

Представником позивача долучено до матеріалів справи квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1073,60 грн, натомість просить визнати протиправними та скасувати три податкових повідомлення-рішення та податкову вимогу, ставка судового збору за які становить 4294,10 грн (1073,60 грн х 4 вимоги).

Отже, позивачеві слід доплатити 3220,80 грн судового збору.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. ч. 5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, зазначаються: реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України

Представником позивача у позовній заяві зазначено, зокрема, прізвище ім`я та по батькові ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків, однак не додано до позовної заяви копій паспорта та реєстраційного номеру облікової картки платника податків.

Відтак, представнику позивача необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог КАС України, шляхом надання до суду належним чином засвідчених копій паспорта та реєстраційного номеру облікової картки платника податків позивача.

Також, відповідно до вимог ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Вимоги до оформлення документів, що додаються до позовної заяви встановлено ст. 94 КАС України.

Так, ч. 2 ст. 94 КАС України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно із ч. 4, 5 ст. 94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Як слідує з матеріалів позовної заяви, жодний документ не засвідчений належним чином.

Отже, в порушення вказаних норм законодавства, додані до позовної заяви документи не засвідчені позивачем.

Висновок щодо обов`язку належного засвідчення копії документів узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, що викладена в постанові від 02.10.2018 року в справі № 2а-15994/12/2670.

За правилами, визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків, шляхом:

- надання обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску;

- надання доказів доплати судового збору у розмірі 3220,80 грн;

- надання до суду належним чином засвідчених копій паспорта та реєстраційного номеру облікової картки платника податків позивача;

- надання засвідчених належним чином додатків до позовної заяви.

Підписання ухвали про залишення позовної заяви без руху 22.12.2023 обумовлено перебуванням судді Віятик Н.В. у відпустці згідно наказу №1456 в-к від 19.12.2023.

Керуючись ст.123, 169, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування рішень та вимоги - залишити без руху.

Встановити позивачу 10-ти денний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію даної ухвали направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Віятик Наталія Володимирівна