Справа № 520/7411/23
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2023-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2023 р. Справа № 520/7411/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Русанової В.Б. , Присяжнюк О.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "МКР РИТЕЙЛ" на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 16.05.2023, головуючий суддя І інстанції: Шевченко О.В., м. Харків, повний текст складено 16.05.23 по справі № 520/7411/23

за позовом Головного управління ДПС у Житомирській області

до Товариства з обмеженою відповідальністю "МКР РИТЕЙЛ"

про стягнення податкового боргу,

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, Головне управління ДПС у Житомирській області, з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "МКР РИТЕЙЛ", в якому просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "МКР РИТЕЙЛ" суму заборгованості у розмірі 68 000,00 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10.04.2023 відкрито провадження у справі.

24.04.2023 представником відповідача через систему "Електронний суд" надіслано зустрічну позовну заяву, в якій Товариство з обмеженою відповідальністю "МКР РИТЕЙЛ" (далі також ТОВ "МКР РИТЕЙЛ") просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомленнярішення № 000/10659/0901, № 000/10658/0901, № 000/10657/0901, № 000/10654/0901 від 03.11.2021.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 26.04.2023 зустрічну позовну заяву, подану представником ТОВ "МКР РИТЕЙЛ" в адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС у Житомирській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "МКР РИТЕЙЛ" про стягнення податкового боргу, залишено без руху. Надано відповідачу термін для усунення недоліків зустрічної позовної заяви шляхом надання до суду: 1) заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зустрічним адміністративним позовом та вказати в заяві обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів причин пропуску строку його подачі до суду; 2) доказів сплати судового збору у встановленому Законом України "Про судовий збір" в сумі 2 684,00 грн.

09.05.2023 на виконання ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 26.04.2023 представником відповідача надано квитанцію про сплату судового збору, а також клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду з доказами його направлення позивачу за первісним позовом (Головному управлінню ДПС у Житомирській області).

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16.05.2023 зустрічну позовну заяву, подану представником ТОВ "МКР РИТЕЙЛ" в адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС у Житомирській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "МКР РИТЕЙЛ" про стягнення податкового боргу, повернуто відповідачу.

Мотивами оскаржуваної ухвали суду першої інстанції є те, що звернувшись із зустрічною позовною заявою лише 24.04.2023 шляхом направлення її через систему "Електронний суд", ТОВ "МКР РИТЕЙЛ" пропустило шестимісячний строк звернення, встановлений ст. 122 КАС України, не навівши при цьому поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку, що не спростовано змістом клопотання про поновлення строку звернення із зустрічним позовом, поданого на виконання ухвали суду від 26.04.2023.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, ТОВ "МКР РИТЕЙЛ" подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати зазначену ухвалу та ухвалити нове судове рішення, яким прийняти зустрічний позов ТОВ "МКР РИТЕЙЛ" до ГУ ДПС у Житомирській області та розпочати розгляд справи.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції не врахував того, що надане позивачем поштове повідомлення не є належним доказом вручення апелянту саме чотирьох повідомлень-рішень № 000/10659/0901, № 000/10658/0901, № 000/10657/0901, № 000/10654/0901 від 03.11.2021.

Головне управління ДПС у Житомирській області правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалося.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 312 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України) апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість оскарженого судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає КАС України, частиною першою статті 5 якого передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КАС України відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно з приписами частин 1 та 2 статті 178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно з п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

За приписами частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові від 27 січня 2022 року у справі № 160/11673/20 Верховний Суд зробив висновок, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Колегія суддів наголошує, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Колегія суддів зауважує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Колегія суддів уважає, що особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу, що здійснює виплату одноразової грошової допомоги відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру допомоги, нормативно-правових документів, на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок допомоги.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі № 340/1019/19).

За матеріалами справи сума штрафних санкцій 68 000,00 грн, яку Головне управління ДПС у Житомирській області просить стягнути з ТОВ "МКР РИТЕЙЛ", застосована на підставі податкових повідомлень - рішень Головного управління ДПС у Житомирській області №000/10659/0901, №000/10658/0901, №000/10657/0901, №000/10654/0901 від 03.11.2021, які направлялися рекомендованою кореспонденцією за місцезнаходженням ТОВ "МКР РИТЕЙЛ", зазначеним в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (61082, м. Харків, пр. Героїв Харкова (колишній Московський), буд. 144, кімн./офіс 203-2, ) та отримані уповноваженим представником 17.11.2021, що підтверджено підписом на повідомленні про вручення поштового відправлення (а.с. 11).

Також на вказану адресу ТОВ "МКР РИТЕЙЛ" направлялася податкова вимога форми "Ю" від 03.12.2021 за №0-0608, яку також отримано уповноваженим представником підприємства, що підтверджено підписом в повідомленні про вручення поштового відправлення (а.с. 10).

На виконання ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 16 жовтня 2023 року Головним управлінням ДПС у Житомирській області надало копію рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №700, яким направлялися податкові повідомлення-рішення від 03.11.2021 за №000/10654/09-01, №000/10657/09-01, №000/10658/09-01, №000/10659/0901, застосовані до TOB «МКР РИТЕЙЛ» (код згідно з ) за актом перевірки від 23.09.2021 за №9387/09-01/40942299 та повідомило, що такі направлено з дотриманням вимог ПК України; вказало, що відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 700 податкові повідомлення-рішення отримано ТОВ "МКР РИТЕЙЛ" 17.11.2021.

Погоджуючись з доводами Головного управління ДПС у Житомирській області щодо належного направлення податкових повідомлень-рішень з дотриманням вимог ПК України, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до п.42.1 та 42.2 ст. 42 ПК України податкові повідомлення-рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу.

Документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Відповідно до п.1, 2 розділу ІІІ Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 28.12.2015 за №1204 (у редакції Наказу Міністерства фінансів України від 31 грудня 2020 року за №846) (в редакції, яка діяла на момент формування та надсилання ППР), структурний підрозділ контролюючого органу, який склав податкове повідомлення-рішення відповідно до Кодексу, роздруковує його у двох примірниках (податкове повідомлення-рішення за формою «Ф» - в одному примірнику) та після погодження з підрозділами правової роботи передає на підпис керівнику (виконувачу його обов`язків, його заступнику або уповноваженій особі) контролюючого органу.

Податкове повідомлення-рішення вважається належним чином надісланим (врученим) платнику податків, якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 Кодексу.

Дата надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення проставляється: 1) посадовою особою платника податків - юридичної особи (фізичною особою - платником податків або її законним представником) - у разі вручення податкового повідомлення-рішення під розписку (на обох примірниках, а при врученні податкового повідомлення-рішення форми «Ф» - на корінці податкового повідомлення-рішення); 2) працівником структурного підрозділу контролюючого органу, якій склав це податкове повідомлення-рішення, - у разі надіслання податкового повідомлення-рішення листом з повідомленням про вручення. При цьому повідомлення про вручення прикріплюється до примірника податкового повідомлення-рішення, який залишився в контролюючому органі (при направленні податкового повідомлення-рішення форми «Ф» - до корінця податкового повідомлення-рішення) (п.п.1, 2 п.3 розділу ІІІ Порядку №1204).

Відповідно до п.2 Загальної частини Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року за № 270, штриховий кодовий ідентифікатор - штрихова позначка, побудована за певними правилами і призначена для автоматичної ідентифікації реєстрованих поштових відправлень.

В матеріалах справи міститься скан-копія (формат ПДФ) повідомлення про вручення поштового відправлення, яким підтверджено надсилання рекомендованою кореспонденцією податкових повідомлень-рішень за місцезнаходженням ТОВ "МКР РИТЕЙЛ", вказану в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (61082, м. Харків, пр. Героїв Харкова (колишній Московський), буд. 144, кімн./офіс 203-2) та їх отримання під підпис уповноваженим представником ТОВ "МКР РИТЕЙЛ" 17.11.2021.

В повідомленні про вручення поштового відправлення податковим органом проставлено запис "ППР", тобто той документ(и), який надсилався відповідачу рекомендованою кореспонденцією. Нижче від цього запису міститься штриховий кодовий ідентифікатор з трек-номером відправлення, який проставлений оператором поштового зв`язку. При цьому зі скан-копії рекомендованого повідомлення вбачається, що вказаний запис "ППР" та штрих-код зроблені на відстані один від одного.

На підтвердження міркувань стосовно того, що напис "ППР" внесений податковим органом вже після того, як ТОВ "МКР РИТЕЙЛ" 05.04.2023 звернулося до контролюючого органу із запитом на отримання документів, представником ТОВ "МКР РИТЕЙЛ" не надано до суду жодного належного доказу. Отже такі твердження є лише суб`єктивною думкою представника ТОВ "МКР РИТЕЙЛ".

Факт отримання 17.11.2021 поштового відправлення, направленого Головним управлінням ДПС у Житомирській області, ТОВ "МКР РИТЕЙЛ", не заперечується.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги ТОВ "МКР РИТЕЙЛ" посилається на відсутність доказів на підтвердження того, що на адресу Товариства надіслано саме всі чотири податкові повідомлення-рішення, зазначені у зустрічній позовній заяві, зокрема такі відомості не зазначені в повідомленні про вручення рекомендованого поштового відправлення.

Здійснюючи аналіз Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270, колегією суддів установлено, що зазначені правила не встановлюють вимог до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення в частині зазначення реквізитів документа, що надсилається.

При цьому, як зазначено у пункті 8 цих Правил, оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів, зокрема, до внутрішніх поштових відправлень належать: листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю. Пунктом 11 Правил визначено, що поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Згідно з пунктом 19 Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Із системного аналізу зазначених норм слідує, що Правилами визначено окремі категорії поштових відправлень: рекомендовані листи та листи з оголошеною цінністю; з описом вкладення можуть бути лише листи з оголошеною цінністю; до інших видів листів опис вкладення не передбачений.

Повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу-повідомлення, яким оператор поштового зв`язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача (пункт 2 Правил). Відповідно до пункту 62 Правил у разі подання для пересилання реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу з повідомленням про його вручення відправник заповнює бланк повідомлення на свою поштову адресу або адресу особи, якій за його дорученням належить надіслати повідомлення після вручення поштового відправлення, поштового переказу.

Колегія суддів ураховує, що Податковий кодекс України, як і Порядок направлення контролюючими органами податкових вимог платникам податків чітко визначив категорію поштового відправлення (рекомендований лист), якою контролюючий орган має підтвердити надіслання платнику податків податкової вимоги.

Відтак колегія суддів дійшла висновку, що рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 700, долучене Головним управлінням ДПС у Житомирській області до матеріалів справи, свідчить про надіслання податкових повідомлень-рішень №000/10659/0901, №000/10658/0901, №000/10657/0901, №000/10654/0901 від 03.11.2021 в порядку, встановленому законом, та є належним доказом направлення та отримання платником податків (його уповноваженим представником) таких податкових повідомлень - рішень саме 17.11.2021.

Отже, висновок суду першої інстанції про те, що про оскаржувані в зустрічному позові податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Житомирській області №000/10659/0901, №000/10658/0901, №000/10657/0901, №000/10654/0901 від 03.11.2021 ТОВ "МКР РИТЕЙЛ" дізналося у листопаді 2021 року, однак із зустрічною позовною заявою звернулося до суду лише 24.04.2023, направивши її через систему "Електронний суд", тобто з пропуском шестимісячного строку звернення, передбаченого статтею 122 КАС України, є обґрунтованим.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із такого: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Так, колегія суддів наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

До того ж, колегія суддів уважає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Належних та допустимих доказів чи пояснень щодо причин пропуску шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі відповідача своєчасно звернутись із зустрічним позовом, ніж тих, що зазначені в клопотанні про поновлення строку звернення із зустрічним позовом, поданому на виконання ухвали суду від 26.04.2023, відповідачем до суду не надано, судом таких також не встановлено обставин та поважних причин, що свідчили б про наявність об`єктивних перешкод для подання зустрічного позову у встановлений законодавством строк.

За таких обставин колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що оскільки із зустрічним позовом відповідач звернувся до суду поза межами встановленого статтею 122 КАС України, зазначені в клопотанні про поновлення строку звернення до суду із зустрічним позовом підстави для поновлення строку звернення визнані неповажними та необґрунтованими, зустрічний позов підлягає поверненню ТОВ "МКР РИТЕЙЛ".

Отже суд апеляційної інстанції не встановив неправильного застосування норм матеріального чи порушення норм процесуального права при ухваленні оскаржуваного судового рішення і погоджується з його висновками.

Наведені висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 20 жовтня 2020 року у справі №140/30/20.

Доводи, наведені в апеляційній скарзі, не свідчать про порушення судом першої інстанції норм процесуального або матеріального права при прийнятті оскаржуваного рішення.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. 139, 242, 243, 250, 308, 312, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "МКР РИТЕЙЛ" - залишити без задоволення.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 16.05.2023 по справі № 520/7411/23 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді В.Б. Русанова О.В. Присяжнюк