Справа № 380/4068/23
Суддя: Нос Степан Петрович
Дата ухвалення: 2023-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2023 рокуЛьвівСправа № 380/4068/23 пров. № А/857/13405/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Носа С. П.,

суддів Кухтея Р. В., Ільчишин Н. В.;

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Львівської митниці на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 28 червня 2023 року у справі № 380/4068/23 (головуючий суддя Потабенко В.А., м. Львів, повний текст судового рішення складений 28.06.2023) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Спанрайз» до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

02 березня 2023 року Львівським окружним адміністративним судом зареєстровано позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Спанрайз» до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2022/900219/2 від 15.12.2022.

В обґрунтування вимог позовної заяви вказано, що 09.01.2019 між ТзОВ «Спанрайз» та «CNBМ INTERNATIONAL CORPORATION» укладено зовнішньоекономічний контракт №SR-СNВМ-20190109, згідно з п. 1.1. якого продавець зобов`язується продати (передати право користування, володіння та розпорядження), а покупець прийняти та оплатити товар. Асортимент товару, його ціна та умови поставки обумовлюються в інвойсі продавця. Відповідно до п. 2.6 контракту умови оплати кожної окремої партії товару визначаються згідно інвойсу на цю партію. За змістом п. 3.1 контракту, умови поставки кожної окремої партії товару зазначаються в інвойсі на дану партію. Згідно додаткової угоди №5 від 06.06.2022 сторони погодили п. 9 контракту: юридичні адреси та реквізити сторін. На підставі контракту, сторонами погоджено поставку партії товару, що визначена в комерційному інвойсі SAAЕ4121029 від 10.01.2022, вартість товару - 66312,01 дол. США на умовах поставки Інкотермс DAP KYIV Ukraine. 05.12.2022 до Львівської митниці позивач подав для митного оформлення ввезений на митну території України товар № 1, код ТН ЗЕД - 6306 12 00 00. Відповідач прийняв до митного оформлення ЕМД та присвоїв №22 UA79U8. У ЕМД №22 UA79U8 позивач заявив митну вартість на рівні 2 424937,37 грн. Митні платежі склали 630483,72 грн., у тому числі ввізне мито 5% - 121246,87 грн. ПДВ 20 % - 509236,85 грн. На підтвердження митної вартості позивач надав відповідачу пакет документів, передбачений ст. 335 та ч. ч. 2, 3 ст. 53 Митного кодексу України, про що зазначено у графі 44 поданої ЕМД №22 UA79U8. 09.12.2022 декларантом позивача отримано електронний запит (повідомлення) митного органу, про необхідність подання додаткових документів на підтвердження заявленої декларантом митної вартості. На вимогу відповідача декларант додатково надіслав документи. 15.12.2022 відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів №UA 209000/2022/900219/2, відповідно до якого митну вартість товару № 1 «тенти з синтетичних волокон…» - 900 шт. Торговельна марка: AGREEN. Країна виробництва: CN. Виробник: «CNBM INTERNATIONAL CORPORATION» скориговано за резервним методом до рівня 3,851 дол. США за 1 кг. Різниця сплачених податків та зборів, між розрахованими позивачем і скоригованим відповідачем за оскаржуваним рішенням, склала 164 314,70 грн, у тому числі: ввізне мито 5% - 31598,98 грн., податок на додану вартість 20% - 132715,72 грн. На підставі прийнятого рішення, 15.12.2022, відповідач прийняв картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні виписку чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209170/2022/002621. Не погоджуючись з оскаржуваним рішенням, 15.12.2022 позивач подав до митного органу ЕМД №22 UA77U0, на підставі якої товар випущено у вільний обіг відповідно до ст. 55 МК України, з наданням гарантій відповідно до розділу Х МК України. Позивач вважав, що коригування митної вартості за допомогою резервного методу має протиправний характер, оскільки надані до митного оформлення документи містили всі необхідні відомості для перевірки заявленої позивачем митної вартості за основним методом. Крім, того, прийняття оскаржуваного рішення завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам та інтересах позивача, що полягає у значних матеріальних збитках, які полягають у сплаті зайвих митних платежів. Відмова відповідача у визнанні заявленої митної вартості є безпідставною та протиправною, оскільки ґрунтується на суб`єктивній думці посадової особи, яка прийняла рішення та спотворенні фактів, якими відповідач обґрунтовує рішення.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 28 червня 2023 року позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2022/900219/2 від 15.12.2022. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці Державної митної служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Спанрайз» судовий збір у сумі 2684 гривні рівно. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці Державної митної служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Спанрайз» 5000 (п`ять тисяч) гривень рівно судових витрат у вигляді витрат на професійну правничу допомогу.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідачем Львівською митницею, подано апеляційну скаргу, в якій висловлено прохання скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою позов залишити без задоволення.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказано, що при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товару відповідно до ч. 5 ст.54 МК України митний орган має право впевнюватися у достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 54 МК України Львівською митницею здійснено контроль наявності у поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Під час розгляду документів виявлено наступне: у ЦМР зазначено місто складання - Srebrzywice, проте зазначене місто не є портом у Польщі, також, необхідно зазначити, що між здійсненням відправки товару 29.01.22 (відповідно інформації, що міститься у коносаменті) та фактичної доставки до України, пройшов значний проміжок часу, проте, відомості щодо таких складових митної вартості, як зберігання, перевантаження відсутні у товаросупровідних документах. На фото інвойсу від 10.01.2022 № SAAE4121029, що приєднаний декларантом до МД, містяться позначки « 1 з 6», « 2 з 6», однак наданий документ складається лише з двох аркушів. Виходячи із зазначеного, існує можливість подання інформації не в повному обсязі. Таким чином, Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. У сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах та відсутність всіх відомостей щодо обставин купівлі - продажу товару. Дійсно, на вимогу митного органу декларантом надано додаткові документи: платіжне доручення від 06.12.2022 (у графі «призначення платежу» зазначено попередня оплата за товар, що не відповідає терміну, вказаному у фактурі); видаткові накладні; прайс-лист, ціни у якому зазначені на умовах DAP, тобто за суттю, цей документ є комерційною пропозицією. Відповідно до загальноприйнятої світової практики, прайс-лист має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товарів, адресованих необмеженому колу осіб. Також відповідач зауважує, що документ складений після відправки товару (дата складання - 23.10.2022); експортна митна декларація. Інші документи дублюють надані при митному оформленні документи. Апелянт також зазначає, що платіжне доручення від 06.12.2022 №24 засвідчує переказ коштів на рахунок продавця та містить посилання на контракт. У той час, як суд першої інстанції посилається у своєму рішенні на платіжне доручення від 26.12.2022 №26, яке не було подано до митного оформлення.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено у справі незначної складності, суд апеляційної інстанції в порядку ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів. В силу вимог ч.4 ст.229 КАС України якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 308 КАС України).

Заслухавши суддю-доповідача, проаналізувавши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення залишити без змін з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Встановлено, що 09.01.2019 між ТзОВ «Спанрайз» (надалі-покупець) і «CNBМ INTERNATIONAL CORPORATION» (надалі - продавець) укладено контракт №SR-CNВМ-20190109.

Відповідно до п. 1.1 вказаного контракту продавець зобов`язується продати (передати право користуватися, володіти, розпоряджатися), а покупець прийняти та оплатити товар. Асортимент товару, його ціна та умови постачання обумовлюються інвойсом продавця. Згідно з п. 2.1 контракту загальна вартість товару, що продається за цим контрактом, становить 1000000 USD. Згідно з п. 2.2 контракту валюта платежу - долари США. Згідно з п. 2.3 контракту розрахунки за товар, що поставляється, здійснюється шляхом банківського переказу з рахунку покупця на рахунок продавця. Згідно з п. 2.4 контракту оплата за кожну поставку може здійснюватися кількома переказами коштів. Оплата проводиться покупцем відповідно до цього контракту передоплатою або за фактом отримання товару (п. 2.5 контракту). Згідно з 2.6 контракту умови оплати кожної окремої партії товару визначаються інвойсом на цю партію. Відповідно до п. 3.1 контракту умови поставки кожної окремої партії товару вказуються в інвойсі на цю партію.

Як видно з інвойсу №SAAЕ4121029 від 10.01.2022, загальна кількість придбаного позивачем товару складає 10623 шт., загальна вартість товару - 66312,01 дол. США. Умови постачання: DAP Київ. Умови оплати: через 30 днів після фактичного отримання товарів згідно з контрактом №SR-CNВМ-20190109 від 09.01.2019.

05.12.2022 з метою митного оформлення позивач подав до Львівської митниці Держмитслужби митну декларацію № 22UA79U8, у розділі якої вказав відомості про опис товару, а саме: тенти з синтетичних волокон, з підрубленими краями, металевими кільцями для кріплення по периметру в асортименті, служать для захисту від вітру, снігу, дощу та інших атмосферних опадів: тентова тканина, сріблястий щільність: 70 г/м2 розмір: 2 x3 м пакування по 40 шт. - 2640 шт.; тентова тканина, сріблястий щільність: : 70 г/м2 розмір: 3 x4 м пакування по 20 шт. - 2640 шт.; тентова тканина, сріблястий щільність: : 70 г/м2 розмір: 4 x5 м пакування по 12 шт. - 720 шт.; тентова тканина, сріблястий щільність: : 70 г/м2 розмір: 4 x6 м пакування по 10 шт. - 700 шт.; тентова тканина, сріблястий щільність: : 70 г/м2 розмір: 5 x6 м пакування по 8 шт. 720 шт.; тентова тканина, сріблястий щільність: : 70 г/м2 розмір: 8 x12 м пакування по 3 шт. -117 шт.; тентова тканина, синій щільність: : 45 г/м2 розмір:2 x3 м пакування по 20 шт. - 2640 шт.; тентова тканина, синій щільність: : 45 г/м2 розмір: 3 x4 м пакування по 20 шт. - 2020 шт.; тентова тканина, синій щільність: : 45 г/м2 розмір: 4 x5 м пакування по 12 шт. - 960 шт.; тентова тканина, синій щільність: : 45 г/м2 розмір: 4 x6 м пакування по 10 шт. - 990 шт.; тентова тканина, синій щільність: : 45 г/м2 розмір: 4 x8 м пакування по 8 шт. - 1040 шт.; тентова тканина, синій щільність: : 45 г/м2 розмір: 5 x6 м пакування по 8 шт. - 728 шт.; тентова тканина, синій щільність: : 45 г/м2 розмір: 8 x12 м пакування по 3 шт. - 258 шт.; тентова тканина, синій щільність: : 45 г/м2 розмір: 10 x15 м пакування по 2 шт. - 250 шт.; тентова тканина, темно-зелений щільність: : 80 г/м2 розмір: 2 x3 м пакування по 40 шт. - 1280 шт.; тентова тканина, темно-зелений щільність: : 80 г/м2 розмір: 3 x4 м пакування по 20 шт. - 1300 шт.; тентова тканина, темно-зелений щільність: : 80 г/м2 розмір: 4 x5 м пакування по 12 шт. - 900 шт.; тентова тканина, темно-зелений щільність: : 80 г/м2 розмір: 4 x6 м пакування по 10 шт. - 900 шт. Торговельна марка: AGREEN. Країна виробництва: CN. Виробник: CNBM INTERNATIONAL CORPORATION.

Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209170/2022/0002621 на підтвердження заявленої митної вартості товару представник позивача ТзОВ «КСК ЛОГІСТИК» 05.12.2022 разом з вищевказаною митною декларацією подав митному органу, зокрема такі документи: пакувальний лист (Packing list) №SAAE4121029 від 10.01.2022; рахунок-фактуру (інвойс) SAAE4121029 від 10.01.2022; коносамент (Вill of loading) SZBS22010222A від 29.01.2022; автотранспортну накладну (road consigмеnt notе) від 02.12.2022 №21220221; декларацію про походження товару (declaration of origin) SAAE4121029 від 10.01.2022; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №5 від 06.02.2022; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх договорів №SR -CNВМ-20190109 від 09.01.2019); договір про надання послуг митного брокера 17/08/22-1 від 17.08.2022; митну декларацію, за якою було відмовлено у випуску товарів 22 UA79 U8 05.12.2022.

09.12.2022 відповідач надіслав позивачу електронне повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару.

На вимогу відповідача декларантом додатково були надані наступні документи: платіжне доручення в іноземній валюті від 06.12.2022 №24; прайс-лист від 23.10.2022; податкову накладну №90 від 11.11.2022; податкову накладну №219 від 31.10.2022; лист №1 від 13.12.2022.

15.12.2022 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2022/900219/2, яким здійснено коригування митної вартості товарів за другорядним резервним методом визначення митної вартості товарів.

У графі 33 вказаного рішення зазначено обставини, що використовувались митним органом для визначення митної вартості, а саме: подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. ч. 2, 3 ст. 53 МК України, не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар. Під час розгляду документів виявлено: у ЦМР зазначено місто складання - Srеbrzywicе, проте зазначене місто не є портом у Польщі; також зазначено, що між здійсненням відправки товару 29.01.2022 (відповідно інформації, що міститься у коносаменті) та фактичної доставки до України, пройшов значний проміжок часу, проте, відомості щодо таких складових митної вартості, як зберігання, перевантаження відсутні у товаросупровідних документах; на фото інвойсу від 10.01.2022 №SAAЕ4121029, що приєднаний декларантом до МД на сторінках містяться позначки один з 6, другий аркуш з 6. Проте наданий документ складається з двох аркушів.

Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала т1-МД №UA209230/2022/12373 від 22.11.2022. Рівень митної вартості 3,8510 дол. США за кг.

Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом апеляційної інстанції здійснено перевірку висновків суду першої інстанції щодо відповідності дій відповідача вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, внаслідок чого суд апеляційної інстанції погоджується з такими та вважає за необхідне зазначити наступне.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до ст.49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із ч.1 ст.51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (ч.2 ст.52 МК України).

Як визначено ч.ч.1 і 2 ст.54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (ч.3 ст.54 МК України).

Відповідно до п.1 ч.4 ст.54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (ч.6 ст.54 МК України).

Наведені норми МК України вказують на те, що законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою визначається правильність визначення митної вартості декларантом, у випадку, якщо не доведено інше.

Відповідно до ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (ч.2 ст.53 МК України).

У частині 3 ст.53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Із наведених положень випливає, що митний орган має право відійти від наведених законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) наявність розбіжностей у документах; 2) наявність ознак підробки документів; 3) відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У п.2 ч.5 ст.54 МК України передбачено, що митний орган має право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.

Отже, праву митного органу на витребування додаткових документів передує його обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.

Окрім цього, системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відповідно до ч.5 ст.58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Перелік витрат, які додаються при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, визначено у частині десятій статті 58 МК України.

Як обумовлено ч.3 ст.57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

За правилами, встановленими ч.ч.4-8 ст.57 МК України застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Уповноважена особа Товариства з обмеженою відповідальністю «Спанрайз» для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару подала до митного органу ряд документів та застосувала перший метод визначення митної вартості за ціною договору.

На переконання митного органу, існують розбіжності та невідповідності у поданих до митного оформлення документах.

Проте, апеляційний суд із такими доводами митного органу не погоджується з таких підстав.

Дослідивши подані декларантом згідно із ч.2 ст.53 МК України документи, які подавалися із митною декларацією, колегія судів приходить до переконання про те, що такі документально підтверджують складові митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а сумніви митного органу щодо заявленої митної вартості є безпідставними.

На підтвердження заявленої митної вартості товарів декларант надав митному органу разом з митною декларацією документи, визначені ч. 2 ст. 53 МК України, зокрема: пакувальний лист (Packing list) № SAAE4121029 від 10.01.2022; рахунок-фактуру (інвойс) SAAE4121029 від 10.01.2022; коносамент (Вill of loading) SZBS22010222A від 29.01.2022; автотранспортну накладну (road consigмеnt notе) від 02.12.2022 №21220221; декларацію про походження товару (declaration of origin) SAAE4121029 від 10.01.2022; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) 5 від 06.02.2022; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких зовнішньоекономічних та/або внутрішніх договорів №SR-CNВМ-20190109 від 09.01.2019; договір про надання послуг митного брокера 17/08/22-1 від 17.08.2022; митну декларацію, за якою було відмовлено у випуску товарів 22 UA79 U8 05.12.2022.

Крім того, на вимогу відповідача декларантом додатково надані наступні документи: платіжне доручення в іноземній валюті від 06.12.2022 №24; прайс-лист від 23.10.2022; податкову накладну №90 від 11.11.2022; податкову накладну №219 від 31.10.2022; лист №1 від 13.12.2022.

Щодо твердження митного органу про неподання позивачем документів на підтвердження вартості транспортування товару слід зазначити наступне.

Згідно п.п. 5-7 ч.10 ст.58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів.

На підтвердження ціни товару позивач надав копію контракту №SR-CNВМ-20190109 від 09.01.2019, інвойс від 10.01.2022 №SAAЕ4121029, у якому зазначено умови оплати, а саме, через 30 днів після фактичного отримання товарів згідно контрактом №SR-CNВМ-20190109 від 01.01.2019. За змістом інвойсу вартість товару складає 66312,01 дол. Умови поставки відповідно до Інкотермс 2010 сторони погодили як DAP Київ.

Відповідно до міжнародних комерційних умов, комплекту міжнародних правил з тлумачення найбільш широко використовуваних торговельних термінів (умов) в галузі міжнародної торгівлі, DAP (Delivered at Place, Постачання в місці призначення) одна з умов (термінів) Інкотермс, що означає, що продавець виконав своє зобов`язання з постачання тоді, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення. Умови постачання DAP покладають на продавця обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де це буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення.

Термін DAP може застосовуватися під час перевезення товару будь-яким видом транспорту, включаючи змішані (мультимодальні) перевезення. Під словом «перевізник» розуміється будь-яка особа, яка на підставі договору перевезення бере на себе зобов`язання забезпечити самому або організувати перевезення товару по залізниці, автомобільним, повітряним, морським і внутрішнім водним транспортом або комбінацією цих видів транспорту.

База постачання DAP Інкотермс 2010 покладає на продавця обов`язок по виконанню експортних митних процедур для вивезення товару, однак продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення товару, сплачувати імпортні мита або виконувати інші імпортні митні процедури при ввезенні.

За таких умов вимога митного органу щодо надання ТзОВ «Спанрайз» документів на такі складові митної вартості як зберігання/перевантаження є безпідставною, оскільки згідно з умовою постачання DAP обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де це буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення, покладені на продавця.

Той факт, що у CMR зазначено місто складання - Srеbrzywicе, яке не є портом у Польщі, а також, що між здійсненням відправки товару 29.01.2022 (відповідно інформації, що міститься у коносаменті) та фактичної доставки до України, пройшов зазначений проміжок часу не впливає на можливість/неможливість визначення митної вартості за першим методом.

Слід зазначити, що відповідно до постанови Верховного Суду від 11.11.2019 у справі №815/3587/17, безпідставними є зауваження відповідача про неможливість визначення митної вартості товару, що ввозився позивачем, із застосуванням першого методу на підставі відсутності в платіжному документі посилань на інвойс, при умові наявності посилання у такому платіжному дорученні на контракт, що є достатнім для ідентифікації даної оплати.

Щодо твердження відповідача про те, що на фото інвойсу від 10.01.2022 №SAAЕ4121029, що приєднаний декларантом до митної декларації, на сторінках містяться позначки « 1 з 6», « 2 з 6», однак наданий документ складається лише з двох аркушів, слід зазначити, що відсутність чи хибність зазначення на інвойсі порядкового номера не може позбавляти позивача можливості задекларувати товар за основним методом.

З урахуванням наведеного, апеляційний суд вважає, що митний орган не виконав обов`язку щодо зазначення конкретних обставин, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а вказані відповідачем сумніви не можна визнати обґрунтованими, позаяк суду не надані докази того, що подані декларантом документи містять розбіжності, у них наявні ознаки підробки або вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

В оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів відсутнє належне обґрунтування того, що виявлені митним органом розбіжності впливають на митну вартість товарів.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення у даному випадку не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару, і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Щодо твердження апелянта про завищену суму оплати правничої допомоги позивачу слід зазначити наступне.

За приписами частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Як вбачається із наявних у справі письмових доказів, а саме договору про надання правової допомоги від 02.01.2023, акта (звіту) прийому наданих послуг до договору №219-МВ про надання правової допомоги від 02.01.2023, платіжної інструкції від 24.01.2023 №48 та банківської виписки АТ КБ «Приватбанк» від 23.02.2023, позивач оплатив 10 000 грн. за правову допомогу.

Судом першої інстанції було стягнуто з відповідача на користь позивача половину вказаної суми. Підстави для подальшого зменшення суми витрат позивача на правничу допомогу відсутні.

Підсумовуючи вказане, надаючи правову оцінку аргументам сторін, суд апеляційної інстанції вважає вірними висновки суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для задоволення адміністративного позову.

Статтею 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 241, 250, 308, 311, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Львівської митниці залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 28 червня 2023 року у справі №380/4068/23 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя С. П. Нос
судді Р. В. Кухтей
Н. В. Ільчишин