Справа № 320/47333/23
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2023-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Собківа Я.М.,

суддів: Сорочка Є.О., Чаку Є.В.,

за участю секретаря: Керімова К.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2023 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Трейд Полтава» до Міністерства оборони України про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Трейд Полтава" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Міністерства оборони України, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Міністерства оборони України щодо відхилення пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю "Трейд Полтава", оформлене протоколом №2/165/7 від 13.12.2023 за спрощеною процедурою закупівлі продуктів харчування та сушених продуктів різних (15890000-3) (продукти харчування (комплект продуктів харчування за Каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин (установ) та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2024 рік) ДК 021:2015:15890000-3: Продукти харчування та сушені продукти різні, що оголошена за ідентифікатором № UA-2023-11-02-013884-a;

- зобов`язати Міністерство оборони України повторно розглянути пропозицію ТОВ "Трейд Полтава" за спрощеною процедурою закупівлі продуктів харчування та сушених продуктів різних (15890000-3) (продукти харчування (комплект продуктів харчування за Каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин (установ) та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2024 рік) ДК 021:2015:15890000-3: Продукти харчування та сушені продукти різні, що оголошена за ідентифікатором № UA-2023-11-02-013884-a та прийняти рішення за результатами розгляду.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2023 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

В обґрунтування своїх доводів апелянт зазначає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального і процесуального права, неповно досліджено матеріали справи.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

18 грудня 2023 року позивач подав відзив на апеляційну скаргу в якому просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні, суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 02.11.2023 Міністерством оборони України опубліковано оголошення про проведення спрощеної/допорогової закупівлі, предмет закупівлі: "Продуктів харчування та сушені продукти різні (15890000-3) (продукти харчування (комплект продуктів харчування за Каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин (установ) та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2024 рік)" за ідентифікатором UA-2023-11-02-013884-a (далі - Оголошення). Очікувана вартість - 393 381 233,70 грн. ДК 021:2015:15890000-3: Продукти харчування та сушені продукти різні.

Як вбачається з відомостей з офіційного веб-сайту Prozorro (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2023-11-01-013884-a) свої пропозиції подали наступні учасники: ТОВ "Атомсервіс"; ТОВ "ВТ Девелопмент"; ТОВ "Трейд Полтава"; ТОВ "Трейд Граніт Інвест"; ТОВ "Асікс Груп"; ТОВ "Торгова компанія "Кодинка"; ТОВ "Арвін Про"; ТОВ "Гранд Консалт".

Відповідно до витягу з протоколу, розміщеного на офіційному веб-сайті Prozorro, засідання колегіального органу Міністерства оборони України з питань оборонних закупівель - комісії Міністерства оборони України з питань оборонних закупівель за напрямком тилового забезпечення щодо розгляду пропозицій учасників спрощеної закупівлі продуктів харчування та сушених продуктів різних (15890000-3) (продуктів харчування (комплектів продуктів харчування за Каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин (установ) та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2024 рік) зазначено наступне:

"За результатами розгляду Комісією наданих до кінцевого строку подання пропозицій та сканованих документів розміщених в електронному вигляді на електронних майданчиках на предмет їх відповідності вимогам оголошення про проведення спрощеної закупівлі, відповідності учасників кваліфікаційним та іншим вимогам замовника:

У складі пропозиції ТОВ "ТРЕЙД ПОЛТАВА" надано документи в електронному вигляді згідно вимог Оголошення про проведення спрощеної закупівлі, проте у порушення вимог підпункту 1 та підпункту 6 пункту 12.3 оголошення про проведення спрощеної закупівлі, а також відповідно до положень ст. 44 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" рішення про надання згоди на вчинення правочину, якщо вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 50 відсотків вартості чистих активів товариства відповідно до останньої затвердженої фінансової звітності (або інших значних правочинів), приймаються виключно загальними зборами учасників, якщо інше не передбачено статутом товариства, разом з тим, необхідно зазначити, що в статуті учасника не зазначена інформація щодо можливих рішень про надання згоди на такі правочини, а також відсутні будь які рішення (протоколи) загальних зборів учасників даного суб`єкта господарської діяльності."

Рішенням від 13.12.2023 №2/165/7, оформленим протоколом, відповідно до пункту першого частини 13 статті 14 Закону "Про публічні закупівлі" відхилено пропозицію ТОВ "Трейд Полтава" щодо закупівлі продуктів харчування та сушених продуктів різних (15890000-3) (продуктів харчування (комплектів продуктів харчування за Каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин (установ) та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2024 рік), які дислокуються у Вінницькій області, у зв`язку з тим, що пропозиція учасника не відповідає умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі.

Позивач не погоджується із спірним рішенням, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим звернувся до суду із даним адміністративним позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку про помилковість висновків відповідача про не відповідність пропозиції ТОВ "Трейд Полтава" вимогам пп. 1 п. 12.3 Оголошення. Крім того ТОВ "Трейд Полтава" виконано вимоги пп. 6 п. 12.3 Оголошення, оскільки у взаємозв`язку із наданими ним документами замовник мав можливість встановити, що протокол установчих (загальних) зборів є не обов`язковим документом на підтвердження повноважень підписання учасником пропозиції та укладення договору про закупівлю.

Колегія суддів, розглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги, дійшла висновку про наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України "Про оборонні закупівлі" від 17 липня 2020 року №808-IX визначає загальні правові засади планування, порядок формування обсягів та особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, а також порядок здійснення державного і демократичного цивільного контролю у сфері оборонних закупівель.

Метою цього Закону є визначення правових засад для забезпечення матеріально-технічних і наукових потреб сектору безпеки і оборони держави шляхом ефективного та прозорого здійснення оборонних закупівель із дотриманням заходів захисту національних інтересів, створення конкурентного середовища, запобігання корупції у сфері оборонних закупівель, розвитку добросовісної конкуренції, а також ефективного та прозорого планування, реалізації і контролю за здійсненням оборонних закупівель.

Цей Закон також передбачає гармонізацію законодавства України у сфері оборонних закупівель з положеннями Директиви 2009/81/ЄС відповідно до Угоди про Асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 16 Закону України "Про оборонні закупівлі" придбання державними замовниками товарів, робіт і послуг може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких закупівель, зокрема спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель.

Відповідно до ч. 4 ст. 16 Закону України "Про оборонні закупівлі" спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель здійснюються державним замовником у порядку та на умовах, визначених розділом I, статтею 23 розділу II і розділом III цього Закону.

Згідно з ст. 24 Закону України "Про оборонні закупівлі" спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель - це процедура, що застосовується державним замовником під час дії особливого періоду в Україні або у період введення надзвичайного стану, або у період проведення антитерористичної операції, або у період здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, у разі якщо відомості про закупівлю товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони не становлять державної таємниці (ч. 1).

Спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель здійснюються у порядку, передбаченому для проведення відкритих торгів Законом України "Про публічні закупівлі", з урахуванням особливостей, встановлених статтею 23 та розділами I, III цього Закону (ч. 2).

Особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2022 року №1275 (далі - Особливості).

Пунктом 1 Особливостей визначено, що вони встановлюють порядок та умови здійснення оборонних закупівель (далі - закупівлі) для державних замовників у сфері оборони, служб державного замовника, а також військових частин, організацій (установ, закладів), що уповноважуються рішенням державного замовника у сфері оборони на здійснення закупівель та укладення державних контрактів (договорів), (далі - державні замовники) із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану.

Згідно з п. 4 Особливостей державні замовники здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг у період дії правового режиму воєнного стану відповідно до цих особливостей.

Пунктом 8 Особливостей встановлено, що під час здійснення закупівель товарів, робіт і послуг (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин) державний замовник готує оголошення про закупівлю, в якому зазначається інформація згідно з додатком 2, та надсилає його для оприлюднення відповідно до пункту 1 частини третьої статті 30 Закону України "Про оборонні закупівлі".

Порядок проведення спрощених закупівель в електронній системі закупівель регламентовано ст. 14 Закону України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року №922-VIII. Указаною статтею, зокрема, вказано на необхідність проведення закупівлі із застосуванням електронного аукціону, окреслено послідовні етапи спрощеної закупівлі, визначено вимоги до оголошення про проведення спрощеної закупівлі.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 Закону України "Про публічні закупівлі" спрощена закупівля складається з таких послідовних етапів: 1) оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі; 2) уточнення інформації, зазначеної замовником в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі; 3) подання пропозицій учасниками; 4) проведення електронного аукціону відповідно до статті 30 цього Закону; 5) розгляд на відповідність умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі та вимогам до предмета закупівлі, пропозиції учасника; 6) визначення переможця спрощеної закупівлі та укладення договору про закупівлю; 7) розміщення звіту про результати проведення закупівлі відповідно до статті 19 цього Закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 14 Закону України "Про публічні закупівлі" в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, що оприлюднюється замовником відповідно до статті 10 цього Закону, обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) інформація про технічні, якісні та інші характеристики предмета закупівлі; 4) кількість та місце поставки товарів або обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) умови оплати; 7) очікувана вартість предмета закупівлі; 8) період уточнення інформації про закупівлю (не менше трьох робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі в електронній системі закупівель); 9) кінцевий строк подання пропозицій (строк для подання пропозицій не може бути менше ніж два робочі дні з дня закінчення періоду уточнення інформації про закупівлю); 10) перелік критеріїв та методика оцінки пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв; 11) розмір та умови надання забезпечення пропозицій учасників (якщо замовник вимагає його надати); 12) розмір та умови надання забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати); 13) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону в межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків або в грошових одиницях очікуваної вартості закупівлі.

В оголошенні про проведення спрощеної закупівлі може зазначатися інша інформація.

Згідно з ч. 1 ст.17 Закону України "Про оборонні закупівлі" державний замовник обирає один або декілька серед таких критеріїв оцінки пропозицій учасників процедур закупівель: 1) ціна; 2) ціна разом з іншими критеріями оцінки (питома вага ціни у складі критерію не може бути нижчою 60 відсотків), зокрема: умови оплати; строк виконання; рівень забезпечення життєвого циклу (гарантійне та сервісне обслуговування, утилізація тощо); локалізація виробництва (питома вага цього критерію не може бути нижчою 25 відсотків); 3) вартість життєвого циклу.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 Закону України "Про оборонні закупівлі" державний замовник вимагає від учасників закупівель, визначених пунктами 2, 3 частини першої статті 16 цього Закону, подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність одному або декільком кваліфікаційним критеріям, визначеним статтею 16 Закону України "Про публічні закупівлі".

Статтею 16 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям (ч. 1).

Відповідно до ч. 2 ст. 16 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Частиною 2 ст. 26 Закону України "Про оборонні закупівлі" визначено, що у разі виявлення державним замовником невідповідності документів учасника відбору встановленим вимогам або відсутності будь-якого із документів учасник відбору може усунути недоліки в документах (крім випадку відсутності забезпечення цінової пропозиції) шляхом прикріплення уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом 24 годин з моменту повідомлення учасника відбору про виявлені недоліки.

При цьому, п. 1 ч. 13 ст. 14 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що замовник відхиляє пропозицію в разі, якщо пропозиція учасника не відповідає умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі.

Судом першої інстанції встановлено, що підставою для прийняття оскаржуваного рішення є невідповідності пропозиції учасника (позивача) умовам, визначеним в Оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмету закупівлі, а саме не надання останнім у складі пропозиції протоколу (рішення) загальних зборів учасників на укладання директором договору на закупівлю (значного правочину).

В обґрунтування апеляційної скарги Міністерство борони України зазначило про невідповідність пропозиції позивача п. 12.3 Оголошення, а саме ТОВ "Трейд Полтава" у складі пропозиції надано Додаток 2 на виконання вимог пп. 1 п. 12.3 Оголошення де зазначено особу яка має право на укладення договору ОСОБА_1 , який діє на підставі наказу від 12 вересня 2020 року №67-К, рішення єдиного учасника від 11 вересня 2020 року №11/09/2020 та статуту, водночас на Статуті відсутня відмітка про його державну реєстрацію, відсутній опис державного реєстратора про прийняття документів.

Пунктом 12.3 Оголошення, затвердженого Протоколом засідання Колегіального органу Міністерства оборони України від 01 листопада 2023 року №2/163/1 (далі - Оголошення), визначено перелік документів, які вимагаються для підтвердження відповідності учасників встановленим кваліфікаційним критеріям, вимогам, установленим статтею 17 Закону та іншим вимогам Закону, що подаються у складі пропозиції.

Згідно з пп. 1 пункту 12.3 Оголошення учасник має надати скановану відомість про учасника (Додаток 2).

Приміткою 4 Додатку 2 до Оголошення "Відомості про учасника" визначено, що учасник надає інформацію про посадових осіб, які відносяться до керівного складу, а також інших уповноважених осіб (у разі наявності), які мають право на укладання договору про закупівлю з доданням сканованих оригіналів/копій підтверджуючих документів (документів, що підтверджують правомочність на укладання договору про закупівлю).

У разі наявності обмежень щодо укладання директором (іншою уповноваженою особою) підприємства договору, наявності вимоги щодо затвердження договору, коли сума договору перевищує суму визначену статутом, необхідно надати сканований оригінал/копія дозволу (або інший документ) засновників (або інших осіб), відповідно до положень статуту підприємства.

Отже, як вірно зазначено судом першої інстанції лише у разі наявності обмежень щодо укладання директором (іншою уповноваженою особою) підприємства договору, наявності вимоги щодо затвердження договору, коли сума договору перевищує суму, визначену статутом, необхідно надати сканований оригінал/копія дозволу (або інший документ) засновників (або інших осіб), відповідно до положень статуту підприємства.

Судом встановлено, що у складі пропозиції позивачем було подано Додаток 2 на виконання вимог п. 1 п. 12.3 Оголошення "Відомості про учасника", де у графі "Особи, які мають право на укладання договору" (посадова особа, яка має право на укладання договору (зазначити посаду і на підставі якого документа підтверджується правомочність на укладання договору)) ТОВ "Трейд Полтава" вказано - ОСОБА_1 , який діє на підставі: наказу від 12 вересня 2020 року №67-К, рішення єдиного учасника від 11 вересня 2020 року №11/09/202 та статуту ТОВ "Трейд Полтава".

Також у складі пропозиції позивачем було надано копію наказу від 12 вересня 2020 року №67-К, рішення єдиного учасника від 11 вересня 2020 року №11/09/202 та Статуту ТОВ "Трейд Полтава", затвердженого рішенням учасника ТОВ "Трейд Полтава" від 05 липня 2023 року №1/05/07/23 (нова редакція) (далі - Статут).

Відповідно до пп. 15.3.3 п. 15.3 ст. 15 Статуту директор у відповідності до чинного законодавства та цього статуту розпоряджається майном Товариства, укладає будь-які угоди та інші юридичні акти без довіреностей, відкриває у банках поточні та інші рахунки Товариства, визначає склад та обсяг відомостей, що є комерційною таємницею, та порядок їх захисту.

Отже, як вірно зазначено судом першої інстанції положеннями Статуту чітко врегульовано право директора товариства укладати будь-які угоди та інші юридичні акти без довіреностей.

Щодо доводів апелянта про те, що на поданому позивачем Статуті відсутня відмітка про його державну реєстрацію та не надано опис державного реєстратора про прийняття документів для реєстрації, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається зі змісту поданих позивачем документів копія Статуту ТОВ "Трейд Полтава" (нова редакція) затвердженого рішенням учасника від 05 липня 2023 року №1-05/07/23 засвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Левчук І.О. Крім того, згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 12 липня 2023 року наявна інформація про державну реєстрацію змін установчих документів 06 липня 2023 року запис 004044384 вчинений приватним нотаріусом Орел О.В.

Також колегія суддів звертає увагу, що умовами Оголошення не було передбачено надання в складі тендерної пропозиції опису державного реєстратора про прийняття документів для проведення державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу.

Отже доводи апелянта про те, що позивачем не надано документів з яких можливо б було пересвідчитись що наданий статут є офіційним документом є необґрунтованими.

Щодо посилання апелянта на положення ст. 44 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" від 06 лютого 2018 року №2275-VIII, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ст. 44 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" законом або статутом товариства може встановлюватися особливий порядок надання згоди уповноваженими на те органами товариства на вчинення певних правочинів залежно від вартості предмета правочину чи інших критеріїв (значні правочини) (ч. 1).

Рішення про надання згоди на вчинення правочину, якщо вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 50 відсотків вартості чистих активів товариства відповідно до останньої затвердженої фінансової звітності, приймаються виключно загальними зборами учасників, якщо інше не передбачено статутом товариства (ч. 2).

Рішення про надання згоди на вчинення інших значних правочинів, крім зазначених у частині другій цієї статті, приймаються загальними збори учасників, якщо інше не встановлено статутом товариства (ч. 3).

Отже положеннями ст. 44 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" визначено, що рішення про надання згоди на вчинення значних правочинів приймається загальними зборами учасників, якщо інше не встановлено статутом товариства.

Відповідно до п. 10.11 ст. 10 Статуту загальні збори учасників правомочні приймати рішення з будь-яких питань діяльності товариства.

Підпунктом "к" п. 10.12 ст. 10 Статуту визначено, що до компетенції Загальних зборів учасників належить прийняття інших рішень, віднесених цим законом до компетенції Загальних зборів учасників.

Згідно з ст. 37 Закону "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" у товаристві, що має одного учасника, рішення з питань, що належать до компетенції загальних зборів учасників, приймаються таким учасником товариства одноособово та оформлюються письмовим рішенням такого учасника.

До товариства з одним учасником не застосовуються положення статей 32-36 цього Закону, а інші положення цього Закону застосовуються з урахуванням положень частини першої цієї статті.

Як встановлено судом першої інстанції, учасником ТОВ "Трейд Полтава" є один учасник, а тому рішення з питань, що належать до компетенції загальних зборів учасників, приймаються ним як учасником товариства одноособово та оформлюються письмовим його рішенням.

З урахуванням відсутності положень в Статуті товариства щодо наявності обмежень в частині укладання директором (іншою уповноваженою особою) підприємства договору та/або наявності вимоги щодо затвердження договору, коли сума договору перевищує суму визначену статутом, та з огляду на зазначені вище положення закону, висновки відповідача про не відповідність пропозиції ТОВ "Трейд Полтава" вимогам пп. 1 п. 12.3 Оголошення є помилковими.

Підпунктом 6 п. 12.3 Оголошення визначено, що скановані оригінали/копії документів, що підтверджують повноваження посадової особи або представника учасника спрощеної закупівлі щодо підпису документів пропозиції учасника та договору про закупівлю:

- у разі, якщо документи пропозиції та договору про закупівлю підписуються керівником підприємства (організації), то повноваження щодо підпису документів учасника спрощеної закупівлі підтверджується протоколом установчих (загальних) зборів або рішенням засновника або рішенням учасника та наказом (розпорядження) про призначення або про вступ на посаду (для суб`єктів підприємницької діяльності - фізичних осіб та фізичних осіб-підприємців за наявності);

- у разі, якщо інтереси учасника представляє не керівник, а саме, якщо документи пропозиції та договору про закупівлю підписує не керівник, а уповноважена ним особа, яку уповноважено під час проведення спрощеної закупівлі підписувати документи пропозиції та договору про закупівлю, подається довіреність (доручення) на цю особу учасника про надання повноважень цій особі підписувати документи пропозиції та договору про закупівлю, а також протокол установчих (загальних) зборів або рішення засновника або рішення учасника та наказ (розпорядження) про призначення або вступ на посаду (для суб`єктів підприємницької діяльності - фізичних осіб та фізичних осіб-підприємців за наявності) на керівника, який надав довіреність (доручення) на цю особу учасника підписувати документи пропозиції та договору про закупівлю.

Якщо один із вищезазначених документів не передбачений (необов`язковий), учасник повинен надати довідку у довільній формі з викладенням обставин, що обґрунтовують відсутність у нього такого документа.

Як вірно зазначено судом першої інстанції пп. 6 п. 12.3 Оголошення є самостійною вимогою, що визначена в Оголошенні замовником та, як вже було зазначено судом вище, у разі, якщо документи пропозиції та договору про закупівлю підписуються керівником підприємства (організації), то повноваження щодо підпису документів учасника спрощеної закупівлі підтверджується протоколом установчих (загальних) зборів або рішенням засновника або рішенням учасника та наказом (розпорядження) про призначення або про вступ на посаду (для суб`єктів підприємницької діяльності - фізичних осіб та фізичних осіб-підприємців за наявності). Водночас якщо один із вищезазначених документів не передбачений (необов`язковий), учасник повинен надати довідку у довільній формі з викладенням обставин, що обґрунтовують відсутність у нього такого документа.

Тобто, замовником у пп. 6 п. 12.3 Оголошення визначено, які документи має подати учасник пропозиції у разі підпису та укладання договору про закупівлю керівником підприємства (організації) та які документи має бути подано у разі, якщо інтереси учасника представляє не керівник, а саме, якщо документи пропозиції та договору про закупівлю підписує не керівник, а уповноважена ним особа, яку уповноважено під час проведення спрощеної закупівлі підписувати документи пропозиції та договору про закупівлю.

Водночас, замовником передбачено, що у разі якщо один із вищезазначених документів не передбачений (необов`язковий), учасник повинен надати довідку у довільній формі з викладенням обставин, що обґрунтовують відсутність у нього такого документа.

Отже, за загальним правилом учасник пропозиції має надати певний перелік документів на підтвердження повноважень особи, яка подає пропозицію та має право на укладення договору про закупівлю, однак якщо такі документи не є обов`язковими учасник пропозиції має право подати довідку в довільній формі із викладенням обставин, що обґрунтовують відсутність такого документу.

Як встановлено судом у складі пропозиції учасника позивачем було завантажено згідно з якою службовою (посадовою) особою, уповноваженою на підписання документів пропозиції та договору закупівлі є директор Товариства ОСОБА_1 , а тому учасник зобов`язаний надати тільки документи, які підтверджують повноваження директора ОСОБА_1 .

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що ТОВ "Трейд Полтава" виконано вимоги п. 6 п. 12.3 Оголошення, оскільки у взаємозв`язку із наданими ним документами замовник мав можливість встановити, що протокол установчих (загальних) зборів є не обов`язковим документом на підтвердження повноважень підписання учасником пропозиції та укладення договору про закупівлю.

Щодо доводів апелянта про те, що суд не може підміняти державний орган та приймати замість нього рішення, оскільки це є дискреційними повноваженнями відповідача, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з Рекомендацією № R (80) 2 комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятою Комітетом Міністрів Ради Європи 11 травня 1980 року на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Отже, дискреційним повноваженням є повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох варіантів рішення.

Суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог та, як наслідок, наявності підстав для їх задоволення.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти рішення про зобов`язання відповідача вчинити певні дії. При цьому, у випадку, коли закон встановлює повноваження суб`єкта публічної влади в імперативній формі, тобто його діяльність чітко визначена законом, то суд зобов`язує відповідача прийняти конкретне рішення чи вчинити певну дію. У випадку, коли ж суб`єкт наділений дискреційними повноваженнями, то суд може лише вказати на виявлені порушення, допущені при прийнятті оскаржуваного рішення (дій), та зазначити норму закону, яку відповідач повинен застосувати при вчиненні дії (прийнятті рішення), з урахуванням встановлених судом обставин.

Враховуючи, що дії відповідача у спірних правовідносинах не ґрунтуються на дискреційних повноваженнях, як суб`єкта владних повноважень, оскільки алгоритм їх дій чітко зазначений законодавчо та суб`єкт владних повноважень не позбавлений можливості прийняття рішення на свій розсуд, а тому, у даному випадку задоволення позову в частині зобов`язального характеру не є втручанням у дискреційні повноваження відповідача.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 271, 272, 282, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Міністерства оборони України залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2023 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає відповідно до ч. 3 ст. 272 КАС України.

Головуючий суддя Собків Я.М.

Суддя Сорочко Є.О.

Суддя Чаку Є.В.