Справа № 160/21665/23
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіПрудника С.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , яка подана представником адвокатом Братцевою Надією Сергіївною до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним так скасування пункту наказу щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності та поновлення на службі, визнання протиправним та скасування наказу в частині звільнення зі служби та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-
28.08.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яка подана представником адвокатом Братцевою Надією Сергіївною до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу №1207к від 30.06.2023 року начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпропетровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 516 о/с від 31.07.2023 року в частині звільнення з 31.07.2023 року зі служби на посаді старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпропетровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за п.6 ч. 1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення);
- поновити ОСОБА_1 на службі на посаді старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпропетровського РУН ГУПН в Дніпропетровській області з 01.08.2023 року;
Ст. 2, 6, 7, 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначають, що одним із основних завдань поліції є охорона прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, протидія злочинності, при цьому поліція зобов`язана виконувати свої завдання неупереджено, у точній відповідності з законом на принципах верховенства права, дотримання прав і свобод людини, законності тощо. Крім того, відповідно до ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» та Присяги працівника поліції кожен поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, сумлінно виконувати свої службові обов`язки, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського. Відповідач вважає, що ОСОБА_1 склавши Присягу, добровільно взяв на себе вищевказані зобов`язання, і був обізнаний, що за порушення них вимог його буде притягнуто до суворої дисциплінарної відповідальності аж до звільнення зі служби в поліції. При цьому, поведінка працівника поліції завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму і морально-етичним принципам правоохоронця. Ніщо не повинно паплюжити ділову репутацію та авторитет правоохоронного органу. рішення про притягнення до найсуворішого виду дисциплінарного .стягнення та видання оскаржуваного наказу ГУНП від 30.06.2023 року № 1207к здійснювалось в межах дискреційних повноважень керівника органу поліції. Отже, керівником ГУНП прийнято одне з допустимих рішень в тому числі щодо застосування на власний розсуд найсуворішого виду дисциплінарного стягнення з метою зміцнення службової дисципліни.
14.11.2023 року та 15.11.2023 року від представника позивача адвоката Братцевої Н.С. до суду надійшла відповідь на відзив де зазначено, що відповідач не подав будь - якого доказу на спростування зазначених в позовній заяві обставин. Отже висновки, зазначені у відзиві на позовну заяву є необґрунтованими.
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.08.2023 року, зазначена вище справа була розподілена та 29.08.2023 року передана судді Пруднику С.В.
04.09.2023 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду визнано неповажними ОСОБА_1 підстави пропуску строку звернення до суду із позовною заявою. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду відмовлено. Позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 (десяти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та наданням доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску.
Відтак, у встановлений ухвалою суду від 04.09.2023 року строк позивач усунув недоліки адміністративного позову.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.10.2023 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовлено.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
Судом установлено, матеріалами справи підтверджено, що позивач ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (надалі - ГУНП в Дніпропетровській області, відповідач) від 13.03.2017 року № 93 о/с ОСОБА_1 (надалі-позивач) був прийнятий на службу в Національну поліцію.
До моменту звільнення позивач проходив службу в Національній поліції України на посаді старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №7 Дніпропетровського РУН ГУПН в Дніпропетровській області у званні капітана поліції.
Слід зазначити, що на дату прийняття оскаржуваних наказів чинних дисциплінарних стягнень позивач не мав.
Так, відповідно до витягу з наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 13.03.2017 року №92 о/с «По особовому складу» відповідно до частини 2 статті 47, частини 1 статті 49, частини 1 статті 56 Закону України «Про Національну поліцію» вперше прийнято на службу в поліцію за результатами конкурсу та призначено: ОСОБА_1 оперуповноваженим сектору кримінальної поліції Царичанського відділення поліції Новомосковського відділу поліції (посадовий оклад - 2400 гривень), присвоївши спеціальне звання «рядовий поліції» та спеціальний жетон (0114775), з 13 березня 2017 року. Підстава: заява ОСОБА_1 від 3 березня 2017 року та протокол поліцейської комісії ГУНП від 2 березня 2017 року № 18/1-1103.
З витягу із наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 24.07.2017 року №232 о/с «По особовому складу» убачається, що відповідно до пункту 2 частики 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено на посаду (за ініціативою поліцейського): рядового поліції ОСОБА_1 (0114775) оперуповноваженим сектору кримінальної поліції Чечелівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції (посадовий оклад - 2400 гривень), звільнивши з посади оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Царичанського відділення поліції Новомосковського відділу поліції, з 25 липня 2017 року. Підстава: рапорт ОСОБА_1 від 8 липня 2017 року.
З витягу із наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 17.02.2020 року №49 о/с «По особовому складу» убачається, що відповідно до пункту 2 частики 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено на посаду (за ініціативою поліцейського): рядового поліції ОСОБА_1 (0114775) оперуповноваженим сектору кримінальної поліції Чечелівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції (посадовий оклад - 2400 гривень), звільнивши з посади оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Царичанського відділення поліції Новомосковського відділу поліції, з 25 липня 2017 року. Підстава: рапорт ОСОБА_1 від 8 липня 2017 року.
Відповідно до витягу із наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 08.02.2021 року №38 о/с «По особовому складу» відповідно до пункту 2 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено (за ініціативою поліцейського): старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0114775) на посаду оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського відділу поліції (посадовий оклад - 2400 гривень), звільнивши з посади оперуповноваженого; сектору кримінальної поліції Чечелівського відділення поліції того ж відділу поліції, з 18 лютого 2020 року. Підстава: рапорт ОСОБА_1 від 11 лютого 2020 року.
Відповідно до витягу із наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 01.11.2022 року №957 о/с «По особовому складу» відповідно до пункту 1 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» перемісщено (у порядку просування по службі): старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0114775) на посаду старшого оперуповноваженого (на період перебування основного працівника капітана поліції ОСОБА_8 у відпустці для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку) сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління поліції (посадовий оклад - 2500 гривень, надбавка за специфічні умови проходження служби - 45 %, звільнивши з посади оперуповноваженого там же, з 2 листопада 2022 року. Підстава: рапорт ОСОБА_1 від 4 жовтня 2022 року та подання від 26 жовтня 2022 року.
Відповідно до витягу із наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.02.2023 року №55 о/с «По особовому складу» відповідно до пункту 2 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено: капітана поліції ОСОБА_1 (0114775) на посаду старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління поліції (посадовий оклад 2500 гривень, надбавка за специфічні умови проходження служби - 45%), звільнивши з посади старшого оперуповноваженого (на період перебування основного працівника капітана поліції ОСОБА_8 у відпустці для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку) там же, з 7 лютого 2023 року. Підстава: подання від 26 жовтня 2022 року.
Відповідно п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 28.06.2023 року №182 «Про організацію проведення службового розслідування» 27.06.2023 поліцейськими УГІ ГУНП на підставі наказів ГУНП від 12.01.2022 № 55 та від 30.09.2022 № 1524, проведено перевірку організації службової діяльності у відділенні поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП. В ході вказаної перевірки було виявлено ряд недоліків та порушень в службовій діяльності поліцейських СКП цього ж відділення поліції. З метою проведення повного, об`єктивного та всебічного дослідження виявлених недоліків та порушень, а також причин умов їх виникнення, відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядку проведення службових розслідувань у Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 наказано: призначити службове розслідування за відомостями, викладеними в доповідній записці від 27.06.2023 № 50/1-579, щодо виявлених порушень в службовій діяльності сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП, допущених поліцейськими цього ж підрозділу.
З висновку «Про результати службового розслідування за відомостями, викладеними в доповідній записці від 27.06.2023 № 50/1-579, щодо виявлених порушень в службовій діяльності сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП, допущених поліцейськими цього ж підрозділу» від 30.06.2023 року судом установлено, що Дисциплінарною комісією у складі: голови дисциплінарної комісії - начальника УГІ ГУНП полковника поліції ОСОБА_9 та членів дисциплінарної комісії - заступника начальника управління - начальника ВСР УГІ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_10 , старшого інспектора ВСР УГІ ГУНП капітана поліції ОСОБА_11 , інспектора ВСР УП ГУНП капітана поліції ТураВ.В., інспектора ВСР УП ГУНП старшого лейтенанта поліції Колоса Є.В., інспектора ВП УГІ ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_12 та старшого оперуповноваженого ОМВ УКР ГУНП майора поліції ОСОБА_13 , відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, на підставі наказу ГУНП від 28.06.2023 № 1382, у формі письмового провадження розглянуто справу за відомостями, викладеними в доповідній записці від 27.06.2023 № 50/1-579, щодо виявлених порушень в службовій діяльності сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП, допущених поліцейськими цього ж підрозділу, під час якої встановлено:
Тож, Дисциплінарною комісією запропоновано:
Також, в ході перевірки було встановлено, що капітаном поліції ОСОБА_1 за час перебування на займаній посаді, станом на 27.06.2023 року, ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності та розкриття злочинів не надавалось, а також останнім не вживались заходи щодо здійснення оперативних контактів (їх заведення). При цьому, на вказівки керівництва СКП ВП про необхідність усунення вказаних порушень, капітан поліції ОСОБА_1 не реагував (довідка від 27.06.2023 року № 437/1-5062).
Тобто, капітан поліції ОСОБА_1 , у порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність», не вживав необхідні оперативно - розшукові заходи щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення кримінальних правопорушень та викриття причин і умов, які сприяли їх вчиненню.
Опитаний з даного приводу капітан поліції ОСОБА_1 з виявленими недоліками погодився частково.
Також, капітан поліції ОСОБА_1 в своєму поясненні підтвердив інформацію про те, що ним за 2022 - 2023 роки жодних ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності та розкриття злочинів не надавалось та заходи щодо здійснення оперативних контактів не вживалось.
Опитаний заступник начальника відділення поліції - начальник СКП ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП майор поліції ОСОБА_5 підтвердив відомості, викладені в доповідній записці від 27.06.2023 року № 50/1-579, а також вказав, що вказані порушення настали внаслідок особистої недисциплінованості капітана поліції ОСОБА_1 .
Опитаний начальник ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП підполковник поліції ОСОБА_6 в своє поясненні надав аналогічні відомості, викладеним в поясненні майора поліції ОСОБА_5 , а також зазначив, що керівництвом ВП вжито заходи щодо усунення виявлених недоліків.
Також, підполковник поліції ОСОБА_6 вказав, що питання щодо дотримання дисципліни та законності в підпорядкованому підрозділі тримається на постійному контролі, про що наголошується на оперативних нарадах та під час спілкування з підлеглими поліцейськими.
В свою чергу, керівництвом ВП підлеглим поліцейським доводилось про необхідність, дотримання вимог нормативно - правових актів, що регламентують діяльність поліції та попереджено про відповідальність у разі їх порушення.
Тож означене підтверджується протоколами оперативних нарад ВП від 24.05.2023 року № 43.7/15-3856, від 12.06.2023 року № 43.7/2-4430, від 13.03.2023 року №43.7/15-1667 та відомостями ознайомлення особового складу СКП ВП із змістом СТ ГУНП про дисципліну та законність від 19.05.2023 року № 2833/103/01- 2023, від 08.06.2023 року № 3379/103/01-2023 та доповідної записки начальника УГІ ГУНП від 24.02.2023 № 50/2-158 «Про стан дотримання дисципліни і законності у підрозділах ГУНП впродовж 2022 року».
До того ж, капітан поліції ОСОБА_1 з означеними вимогами був особисто ознайомлений, що підтверджується підписами останнього.
З п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 30.06.2023 року №1207к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого СКП ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 » убачається, що 27.06.2023 поліцейськими управління головної інспекції ГУНП на підставі наказів ГУНП від 12.01.2022 № 55 та від 30.09.2022 № 1524, було проведено перевірку організації службової діяльності у відділенні поліції № 7 Дніпровського районного управління поліції ГУНП. В ході вказаної перевірки було виявлено ряд недоліків та порушень в службовій діяльності поліцейських СКП цього ж відділення поліції. За вказаними відомостями, дисциплінарною комісією ГУНП проведено службове розслідування, за результатами якого в діях старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції капітана поліції ОСОБА_1 , встановлені порушення службової дисципліни. У зв`язку з вищевказаним, на виконання вимог частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України наказано:
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 31.07.2023 року №516 о/с «По особовому складу» згідно з Законом України «Про Національну поліцію»: звільнено: за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного Статуту Національної поліції України): капітана поліції ОСОБА_1 старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління поліції, з 31 липня 2023 року. Встановлено преміювання за липень 2023 року у розмірі 0,00 %. Невикористана частина щорічної відпустки за 2023 рік за фактично відпрацьований час склала: основної - 18 діб, додаткової - 4 доби. Стаж служби в поліції: 11 років 04 місяці 09 днів. Сума відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строї носіння (експлуатації) яких не закінчився, склала 5095,27 гривень. Підстава: наказ ГУНП від 30 червня 2023 року №1207к.
Позивач не погоджуючись із п. 1 наказу №1207к від 30.06.2023 року начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпропетровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 ; наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 516 о/с від 31.07.2023 року в частині звільнення з 31.07.2023 року зі служби на посаді старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпропетровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за п.6 ч. 1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення), звернувся до суду із даною позовною заявою.
Оцінюючи спірні правовідносини та встановлені обставини справи, суд керується такими мотивами.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських та порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України № 580-VIII від 02 липня 2015 року "Про Національну поліцію" № 580-VIII від 02 липня 2015 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема до медичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Статтею 19 Закону № 580-VІІІ встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Так, Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі Дисциплінарний статут), у частині 1 статті якого визначено, що службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна, як закріплено у частині другій статті 1 Дисциплінарного статуту, ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону № 580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених КУпАП. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком, як визначено у статті 12 Дисциплінарного статуту, визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
За змістом статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Статтею 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначається Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом МВС від 07.11.2018 № 893 (далі Порядок № 893).
Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до п. 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
За приписами п. 4 вказаного Розділу цього Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно з п. 2 розділу VI цього Порядку підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Пунктом 7 Порядку № 893 визначено, що висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.
У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.
Відповідно до п. 1 Розділу VII Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
У висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку (частина перша статті 19 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
За правилами частин першої та четвертої статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.
Згідно з п. 6 ч.1 ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Верховний Суд у своїй практиці (постанові від 02.12.2020 у справі № 420/5368/18, від 30.07.2020 у справі № 802/1767/17-а та від 20.10.2020 у справі № 340/1502/19) у справах щодо притягнення працівників органів поліції до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення неодноразово зазначав, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.
А у постанові від 17.11.2022 у справі № 480/9492/20 Верховний Суд зазначив, що правова оцінка судами правильності й обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на такому:
- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;
- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення;
- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;
- чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.
Отже, в аспекті спірних правовідносин необхідно зазначити, що вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясовувати, перш за все, склад дисциплінарного проступку у його діях.
Судовим розглядом встановлено, що 31.07.2023 року наказом ГУНП № 516 о/с старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління поліції капітана поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію».
Підставою видання наказу про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції став наказ ГУНП від 30.06.2023 року № 1207к, яким на останнього було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 стали матеріали службового розслідування проведеного на підставі наказу ГУНП від 28.06.2023 № 1382, проведеного за відомостями за відомостями, викладеними в доповідній записці від 27.06.2023 № 50/1-579, щодо виявлених порушень в службовій діяльності сектору кримінальної поліції з відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП, допущених поліцейськими цього ж підрозділу.
Як вже зазначалось вище, з висновку «Про результати службового розслідування за відомостями, викладеними в доповідній записці від 27.06.2023 № 50/1-579, щодо виявлених порушень в службовій діяльності сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП, допущених поліцейськими цього ж підрозділу» від 30.06.2023 року судом установлено, що Дисциплінарною комісією у складі: голови дисциплінарної комісії - начальника УГІ ГУНП полковника поліції ОСОБА_9 та членів дисциплінарної комісії - заступника начальника управління - начальника ВСР УГІ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_10 , старшого інспектора ВСР УГІ ГУНП капітана поліції ОСОБА_11 , інспектора ВСР УП ГУНП капітана поліції ТураВ.В., інспектора ВСР УП ГУНП старшого лейтенанта поліції Колоса Є.В., інспектора ВП УГІ ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_12 та старшого оперуповноваженого ОМВ УКР ГУНП майора поліції ОСОБА_13 , відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, на підставі наказу ГУНП від 28.06.2023 № 1382, у формі письмового провадження розглянуто справу за відомостями, викладеними в доповідній записці від 27.06.2023 № 50/1-579, щодо виявлених порушень в службовій діяльності сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП, допущених поліцейськими цього ж підрозділу, під час якої встановлено:
Тож, Дисциплінарною комісією запропоновано:
Верховний Суд у постанові від 10 квітня 2019 року у справі №802/1150/17-а вказав на те, що під час правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.
Так, приписами частин першої, третьої статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Згідно частини четвертої статті 19 Дисциплінарного статуту обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:
1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;
2) попередня бездоганна поведінка;
3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;
4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;
5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;
6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Обставини, що обтяжують відповідальність поліцейського визначені частиною шостої статті 19 Дисциплінарного статуту.
Відтак, при оцінці співмірності обраного керівником виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації, наявність (відсутність) непогашених дисциплінарних стягнень на момент притягнення його до відповідальності за цим дисциплінарним проступком і, як підсумок, наявність (відсутність) причинного зв`язку із тим чи не сталася ця подія внаслідок особистої безвідповідальності, низьких ділових та моральних якостей позивача та його неналежного ставлення до службових обов`язків.
Крім того, як установлено із графіку чергування з 15.05.2023 року по 21.05.2023 року, окрім ОСОБА_1 , зазначено також і про слідчого СВ ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_15 .
Натомість, у висновку «Про результати службового розслідування за відомостями, викладеними в доповідній записці від 27.06.2023 № 50/1-579, щодо виявлених порушень в службовій діяльності сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП, допущених поліцейськими цього ж підрозділу» від 30.06.2023 року відповідачем взагалі не зазначається про ОСОБА_15 .
При цьому, інших підстав задля притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вказаному висновку не наведено, як і не вказано які саме рішення, дії чи бездіяльність позивача стали підставою для висновку про порушення позивачем вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, підпунктів 1, 2 пункту 9 розділу II Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 575, пункту 1 частини 1 статті 7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність».
Щодо твердження відповідача про порушення позивачем Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 липня 2017 року №575 під час перебування позивача 20.05.2023 року у добовому наряді суд зазначає наступне.
Так, дійсно відповідно до графіку чергування особового складу ВП з 15 по 21 травня 2023 року, старший оперуповноважений СКП ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП, капітан поліції ОСОБА_1 20.05.2023 року перебував у складі слідчо-оперативної групи № 2 (надалі - СОГ-2), до складу якої входили два співробітника СКП ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП, а саме: слідчий Шило Валерія (протокол огляду від 20.05.2023 року ОСОБА_15 та графік чергування з 15.05.2023 року по 21.05.2023 року) та старший оперуповноважений ОСОБА_16 .
Відповідно до п. 5 Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 липня 2017 року №575 (надалі - Інструкція № 575), СОГ створюються при чергових частинах органів та підрозділів поліції. Склад цих груп формується з числа працівників поліції відповідно до графіка чергування, затвердженого керівником органу, підрозділу поліції та погодженого з керівником органу досудового розслідування (дізнання) До складу СОГ включаються слідчий (дізнавач), працівник оперативного підрозділу, інспектор-криміналіст (технік-криміналіст), а також (за необхідності) кінолог зі службовим собакою.
Пунктом 6 розділу ІІ Інструкції, встановлено, що завданням СОГ с виявлення, фіксація, вилучення та пакування слідів кримінального правопорушення, речових доказів, установлення свідків та потерпілих, з`ясування обставин кримінального правопорушення, що мають значення для всебічного, повного і неупередженого їх дослідження та встановлення осіб, які його вчинили.
У СКП ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП було створено СОГ № 1 та СОГ № 2, про що зазначила представник позивача у відзиві на позовну заяву.
Як заначено представником позивача у відповіді на відзив, за розподілом функціоналу СОГ, що існувала у СКП ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП, СОГ № 1 мала у своєму складі слідчого (дізнавача), працівника оперативного підрозділу, інспектора-криміналіста та виїзжала на виклики, пов`язані з правопорушеннями, що мають ознаки кримінальних правопорушень, а СОГ № 2 мала у своєму складі слідчого (дізнавача), працівника оперативного підрозділу та виїзжала на усі інші звернення, що до речі підтверджується рапортами, долученими відповідачем до відзиву.
Пунктом 8 розділу ІІ Інструкції передбачено, що слідчий (дізнавач) на місці події:
1) керує діями інших членів СОГ та відповідає за якість проведення огляду місця події; разом з іншими членами СОГ, залученими спеціалістами, запрошеними потерпілими, свідками та іншими учасниками кримінального провадження в установленому КПК України порядку фіксує відомості щодо обставин учинення кримінального правопорушення; вилучає речі і документи, які мають значення для кримінального провадження, та речі, вилучені з обігу, у тому числі матеріальні об`єкти, придатні для з`ясування обставин, що підлягають доказуванню, забезпечує в установленому порядку їх належне зберігання для подальшого направлення для проведення судової експертизи; має право заборонити будь-якій особі перебувати на місці огляду або залишати його до закінчення огляду та вчиняти будь-які дії, що заважають проведенню огляду;
2) за наявності підстав інформує уповноваженого працівника чергової частини про залучення додаткових сил і засобів для фіксування всіх обставин учиненого кримінального правопорушення;
3) за необхідності після початку кримінального провадження допитує про обставини вчиненого кримінального правопорушення заявника, потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження; надає письмові доручення працівникам оперативних підрозділів про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні.
Пунктом 9 розділу ІІ Інструкції передбачено, що працівник оперативного підрозділу на місці події:
1) здійснює поквартирний чи подвірний обхід з метою виявлення свідків учиненого кримінального правопорушення, збору відомостей, що можуть бути використані як докази;
2) установлює час, місце і обставини вчинення кримінального правопорушення; кількість осіб, які його вчинили, їх прикмети; наявність у них зброї, транспортних засобів, слідів на одязі чи тілі, які могли залишитися через опір потерпілих або при подоланні перешкод; індивідуальні ознаки викрадених речей; напрямок руху осіб, які вчинили кримінальне правопорушення, інші відомості, необхідні для їх встановлення; використовує наявні джерела оперативної інформації з метою розкриття кримінального правопорушення;
3) негайно інформує слідчого (дізнавача) про одержані дані щодо обставин вчинення кримінального правопорушення та осіб, які його вчинили, для їх подальшої фіксації шляхом проведення слідчих (розшукових) дій або негласних слідчих (розшукових) дій;
4) виконує письмові доручення слідчого (дізнавача) про проведення слідчих (розшукових) та негласних слідчих (розшукових) дій. Під час їх виконання користується повноваженнями слідчого (дізнавача).
Судом установлено, що відповідно до протоколу огляду місця події від 20.05.2023 року, який складено слідчим СВ ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП України в Дніпропетровській області Шило Валерією Миколаївною, огляд проводився на відкритій ділянці місцевості, яка розташована за адресою: пр. Дмитра Яворницького, поблизу буд. 13. В ході виявлено пошкодження кабелю, а саме кабель перерізано, відсутності кабелю чи його частин не пошкоджено.
Щодо твердження відповідача про відсутність за 2022-2023 рр. з боку позивача ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності та розкриття злочинів та невжиття заходів щодо встановлення оперативних контактів.
У своєму відзиві відповідач зазначає, що за 2022-2023 р. позивачем не було складено жодних ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності та розкриття злочинів та невжиття заходів щодо встановлення оперативних контактів, що начебто стало наслідком недисциплінованості капітана поліції ОСОБА_1 , однак зазначене не відповідає дійсності та спростовується наступним.
Так, згідно Послужного списку, долученого відповідачем до відзиву вбачається, що позивач відповідно до наказу Національної поліції України від 04.07.2022 р. № 880 о/с був заохочений відзнакою «За вагомий особистий внесок у зміцнення законності, високу професійну майстерність, зразкове виконання службових обов`язків, вірність Присязі.
Крім того, 30.11.2022 року згідно наказу відповідача № 1025 позивачу було надано звання капітана поліції, що також підтверджується Послужним списком.
До того ж, Послужний список, долучений відповідачем до відповіді на адвокатський запит адвоката Братцевої Н.С. від 31.10.2023 року № 1/Б-583аз/103/05 -2023 у розділі «Вид стягнення, за що накладено» відрізняється від Послужного списку позивача, долученого відповідачем до відзиву.
Так, у Послужному списку, долученому відповідачем у розділі «Вид стягнення, за що накладено» містить запис про догану, винесену позивачеві на підставі наказу ДРУП від 01.08.2022 року.
Натомість, у Послужному списку, долученому відповідачем на адвокатський запит, міститься інформація, що запис про догану, винесену позивачеві на підставі наказу ДРУП від 01.08.2022 року, внесений помилково.
Відтак, суд дійшов висновку про недоведеність відповідачем обставин наявності підстав для застосування до позивача заходів дисциплінарного стягнення саме у виді звільнення з посади.
При цьому суд наголошує, що звільнення з органів Національної поліції як вид стягнення є крайнім та найсуворішим заходом дисциплінарного впливу і повинно застосовуватись у виняткових випадках та за вчинення особливих дисциплінарних проступків.
При цьому, суд враховує положення статті 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, якою встановлено особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, зокрема відповідно до частини другої зазначеної статті Статуту дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого звільнення зі служби в поліції.
Наведені законодавчі приписи є особливо актуальними зважаючи на те, що позивач тривалий час (з 2017 року) працює в органах Національної поліції України, на момент проведення службового розслідування не мав діючих дисциплінарних стягнень.
Крім того, відповідно до довідки від 07.11.2023 року № 20/17-Ф 1260, позивач у період з 19.11.2022 року по 31.12.2022 року був відряджений у службове відрядження до Бориславського району Херсонської області в оперативне підпорядкування начальника ГУНП в Херсонській області, на виконання бойового розпорядження оперативно-стратегічного угруповання військ « ІНФОРМАЦІЯ_5 » від 12.11.2022 року № 2130, з метою виконання завдань на деокупованих територіях.
У період з 01.01.2023 року по 01.03.2023 року позивач був відряджений у службове відрядження до Бориславського району Херсонської області в оперативне підпорядкування начальника ГУНП в Херсонській області, під оперативну взаємодію командувачу оперативно-стратегічного угруповування військ «Таврія», з метою виконання заходів із забезпечення національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації проти України.
У період з 02.03.2023 року по 22.03.2023 року позивач був відряджений у службове відрядження до Бориславського району Херсонської області в підпорядкування начальника ГУНП в Херсонській області, під оперативну взаємодію ОУВ «Херсон» тощо.
Отже, зазначене вище підтверджує, що під час своєї служби у поліції позивач суворо дотримувався порядку та правил, встановлених законодавством України, Присягою, статутами, нормативними актами МВС України та наказами начальників, які видаються в межах їх повноважень, завжди залишався відданим народові України, суворо дотримувався Конституції та чинного законодавства, був чесним, сумлінним та дисциплінованим працівником, зберігав державну та службову таємницю, з високою відповідальністю виконував свій службовий обов`язок, не вчиняв дії, які можуть призвести до втрати незалежності та об`єктивності при виконанні службових обов`язків, з гідністю ніс високе звання поліцейського.
До того ж, твердження відповідача щодо не складання жодних ініціативних рапортів протягом 2022-2023 р. щодо документування злочинної діяльності та розкриття злочинів та невжиття заходів щодо встановлення оперативних контактів не підтверджується посиланням на жодний нормативно-правовий акт, який порушив позивач, яким би було встановлено якийсь план щодо складання таких рапортів, та виглядає зовсім необ`єктивним, навіть якщо врахувати, що ОСОБА_1 за період з листопада 2022 року по дату звільнення, а саме 31.07.2023 року позивач перебував у відрядженнях, у регіонах, зазначених вище, з метою виконання заходів із забезпечення національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації проти України.
Таким чином, за встановлених обставин справи та правого регулювання спірних правовідносин, суд доходить висновку, що звільнення позивача зі служби в поліції відбулося неправомірно і з порушенням законних прав позивача.
Відповідно, оскаржуваний наказ ГУНП в Дніпропетровській області №1207к від 30.06.2023 року (пункт 1) та похідний від нього наказ ГУНП в Дніпропетровській області № 516 о/с від 31.07.2023 року визнаються протиправними і такими, що підлягають скасуванню.
Обираючи спосіб захисту порушеного права позивача у зв`язку з незаконним звільненням, суд керується такими мотивами.
Відповідно до ч. 1 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Отже, належним правовим способом захисту порушених прав позивача у зв`язку з незаконним звільненням є його поновлення на раніше займаній посаді капітана поліції сектору кримінальної поліції відділення поліції №7 Дніпровського районного управління поліції.
При цьому суд враховує правову позицію, наведену у постанові Верховного Суду від 13.08.2020 в справі № 821/3795/15-а.
У пунктах 46-48 зазначеної постанови Верховний Суд дійшов висновку, що за приписами частини першої статті 235 КЗпП України на орган, що розглядає трудовий спір, у разі з`ясування того, що звільнення працівника відбулось незаконно, покладається обов`язок поновлення такого працівника на попередній роботі (незалежно від скорочення посади, яку обіймав позивач). Закон не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту трудових прав, ніж зазначені у частині першій статті 235, статті 240-1 КЗпП України, а отже, установивши, що звільнення відбулося із порушенням установленого законом порядку, суд зобов`язаний поновити працівника на попередній роботі. Відтак за результатами касаційного розгляду Верховний Суд скасував рішення суду першої та апеляційної інстанцій в частині зобов`язання відповідача вирішити питання про працевлаштування позивача на роботі (таке рішення було обумовлене скороченням посади, з якої позивача незаконно звільнили) та в цій частині прийняв нове рішення, яким поновив позивача на раніше займаній посаді.
Відтак суд доходить висновку про необхідність поновлення позивача на посаді капітана поліції ОСОБА_1 сектору кримінальної поліції відділення поліції №7 Дніпровського районного управління поліції з 01.08.2023 року, тобто з наступного дня після звільнення як 31.07.2023 року.
Водночас рішення суду в цій частині необхідно звернути до негайного виконання в силу приписів ч. 7 ст. 235 КЗпП України та п. 3 ч. 1 ст. 371 КАС України.
Надаючи оцінку позовним вимогам щодо стягнення на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд зазначає таке.
Частиною другою статті 235 КЗпП України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік.
Згідно з абз. 5 п. 10.4 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 № 7 "Про судове рішення в адміністративній справі", задовольняючи позов про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суди повинні вказувати розмір виплати. Період вимушеного прогулу та розрахунок розміру виплати необхідно зазначати в мотивувальній частині судового рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України "Про оплату праці" порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Вирішуючи питання стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та періоду такого стягнення, суд зазначає наступне.
Постановою Кабінету Міністрів України №100 від 08.02.1995 було затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати (далі - Порядок №100), який застосовується у випадках, коли згідно з чинним законодавством виплати проводяться виходячи із середньої заробітної плати (п.п. «л» п.1 Порядку №100).
Відповідно до п.2 Порядку №100, обчислення середньої заробітної плати для оплати часу щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв`язку з навчанням, творчої відпустки, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей, або для виплати компенсації за невикористані відпустки провадиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки або виплати компенсації за невикористані відпустки. У всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час. Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку.
Абзацами першим, третім пункту 3 Порядку №100 визначено, що при обчисленні середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження включаються: основна заробітна плата; доплати і надбавки (за надурочну роботу та роботу в нічний час; суміщення професій і посад; розширення зон обслуговування або виконання підвищених обсягів робіт робітниками-почасовиками; високі досягнення в праці (високу професійну майстерність); умови праці; інтенсивність праці; керівництво бригадою, вислугу років та інші); виробничі премії та премії за економію конкретних видів палива, електроенергії і теплової енергії; винагорода за підсумками річної роботи та вислугу років тощо. Премії включаються в заробіток того місяця, на який вони припадають згідно з розрахунковою відомістю на заробітну плату. Премії, які виплачуються за квартал і більш тривалий проміжок часу, при обчисленні середньої заробітної плати за останні два календарні місяці, включаються в заробіток в частині, що відповідає кількості місяців у розрахунковому періоді. У разі коли число робочих днів у розрахунковому періоді відпрацьовано не повністю, премії, винагороди та інші заохочувальні виплати під час обчислення середньої заробітної плати за останні два календарні місяці враховуються пропорційно часу, відпрацьованому в розрахунковому періоді. Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.
Відповідно до п.5 Порядку №100, нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.
Нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період (абз.1 п.8 Порядку №100).
Відповідно до наявної у матеріалах справи Управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ГУНП в Дніпропетровській області №2155 від 18.10.2023 року середньомісячне грошове забезпечення позивача на дату звільнення зі служби в поліції складало 26 312,21 грн. (без відрахування податків та зборів), а середньоденне грошове забезпечення позивача складало 862,70 грн. (без відрахування податків та зборів).
Пленум Верховного Суду України у пункті 6 постанови №13 від 24.12.1999 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» судам роз`яснив, що задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення.
Відповідно до абз.1 п.8 Порядку №100, нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного заробітку на число робочих днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.
Отже, розрахунок суми середнього заробітку, який підлягає стягненню за час вимушеного прогулу судом здійснено наступним чином: ОСОБА_1 звільнений з посади 31.07.2023 року. Останній день роботи є днем звільнення. Період вимушеного прогулу складає 90 робочих днів, за період з 01.08.2023 року по 06.12.2023 року (дата прийняття судом рішення). Середньоденна заробітна плата 862,70 грн/день х 90 день вимушеного прогулу = 77 643 грн.
З урахуванням висновків про протиправність оспорюваних наказів та наявності підстав для поновлення позивача на посаді, з якої його було звільнено, суд вважає за необхідне стягнути з ГУНП в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 01.08.2023 року по день прийняття рішення у цій справі в розмірі 77 643 грн.
При цьому з вказаної суми відповідачем має бути відраховано податки та обов`язкові платежі.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 15.02.2019 у справі №826/6583/14, суми, які суд визначає до стягнення з роботодавця на користь працівника, як середній заробіток за час вимушеного прогулу, обраховуються без віднімання сум податків та зборів. Податки і збори із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та, відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу зменшується на суму податків і зборів. Крім того, справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, а суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів.
За наведених обставин підлягає задоволенню вимога в частині стягнення з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу з моменту незаконного звільнення позивача і до дня винесення судом рішення про поновлення позивача на службі в розмірі 77 643 грн., з якої підлягають відрахуванню обов`язкові податки та збори.
При цьому, з урахуванням вимог п. 2 ст. 1 ст. 371 КАС України, рішення суду в частині стягнення на користь позивача заробітної плати за один місць в сумі 26 312,21 грн. підлягає негайному виконанню.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; безсторонньо (неупереджено); пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).
За змістом частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Перевіривши обґрунтованість доводів сторін та оцінивши надані ними докази в їх сукупності, суд приходить до переконання, що адміністративний позов належить задовольнити.
Позивача звільнено від сплати судового збору відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI.
Оскільки позивачем не надано доказів понесення ним інших судових витрат судові витрати присудженню не підлягають.
Керуючись ст. ст. 2, 77, 78, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 , яка подана представником адвокатом Братцевою Надією Сергіївною до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області про визнання протиправним так скасування пункту наказу щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності та поновлення на службі, визнання протиправним та скасування наказу в частині звільнення зі служби та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу №1207к від 30.06.2023 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпропетровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 .
Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 516 о/с від 31.07.2023 року По особовому складу в частині звільнення з 31.07.2023 року зі служби капітана поліції ОСОБА_1 (0114775) старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління поліції за п. 6 ч. 1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення).
Поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління поліції з 01.08.2023 року.
Стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 01.08.2023 року по 06.12.2023 року включно в сумі 77 643 грн (сімдесят сім тисяч шістсот сорок три гривні), з відрахуванням при його виплаті податків та інших загальнообов`язкових платежів.
На підставі положень п. 2, 3 ч. 1 ст. 371 КАС України звернути до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління поліції та в частині присудження ОСОБА_1 виплати заробітної плати за один місяць в розмірі 26 312,21 грн. (двадцять шість тисяч триста дванадцять гривень 21 копійка), з відрахуванням при її виплаті податків та інших загальнообов`язкових платежів.
Судові витрати стягненню не підлягають.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С. В. Прудник