Справа № 761/27933/23
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2023-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Коротких А.Ю.,

суддів Сорочка Є.О.,

Чаку Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до поліцейського 3 батальйону 7 роти Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції Голенка Владислава Валерійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з адміністративним позовом до поліцейського 3 батальйону 7 роти Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції Голенка Владислава Валерійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16 серпня 2023 року матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до поліцейського сержанта 3 батальйону 7 роти поліції Управління патрульної поліції у м. Києві Голенка Владислава Валерійовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення направлено до Солом`янського районного суду м. Києва.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2023 року ухвалено адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського 3 батальйону 7 роти Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції Голенка Владислава Валерійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення вважати неподаним та повернути позивачу.

Не погоджуючись із прийнятою ухвалою суду, ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного судового рішення неповно досліджено обставини, що мають значення для справи та неправильно застосовано норми процесуального права.

Відповідно до ч. 2 ст. 309 КАС України у виняткових випадках та з урахуванням особливостей розгляду справи апеляційний суд може продовжити строк розгляду справи, про що постановляє ухвалу.

Пунктом 1 статті 6 ратифікованої Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997 року Конвенції про захист прав людини та основних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Згідно п. 26 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів ухвалення рішення в розумні строки відповідно до статті 6 Конвенції також можна вважати важливим елементом його якості. Проте можливе виникнення суперечностей між швидкістю проведення процесу та іншими чинниками, пов`язаними з якістю, такими як право на справедливий розгляд справи, яке також гарантується статтею 6 Конвенції. Оскільки важливо забезпечувати соціальну гармонію та юридичну визначеність, то попри очевидну необхідність враховувати часовий елемент слід також зважати й на інші чинники.

З огляду на особливості розгляду даної категорії справ та вищезазначені обставини, колегія суддів апеляційної інстанції доходить висновку, що існує необхідність продовження строку розгляду даної справи на розумний строк.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Відповідно до ч. 1 ст. 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 294 КАС України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові).

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2023 року про повернення позовної заяви без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Згідно з ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши наявні докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 08 вересня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського 3 батальйону 7 роти Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції Голенка Владислава Валерійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишено без руху та надано останній строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Зазначену ухвалу суду від 08.09.2023 року було надіслано на електронну адресу позивача, зазначену в позові, а саме: ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до довідки про доставку електронного листа, копію ухвали суду від 08.09.2023 року було доставлено до електронної скриньки позивача 25.09.2023 року о 12 год. 02 хв.

25.10.2023 року до суду від позивача надійшла позовна заява у новій редакції на виконання вимог ухвали суду від 08.09.2023 року, яку позивачем було подано до відділення поштового зв`язку для надсилання до суду 23.10.2023 року.

У позовній заяві, що надійшла до суду 25.10.2023 року, позивач порушує питання про поновлення строку для усунення недоліків, оскільки копії ухвали суду від 08.09.2023 року вона не отримала, а про її наявність дізналася 20.10.2023 року у ЄДРСР.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2023 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви відмовлено.

Ухвалено адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського 3 батальйону 7 роти Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції Голенка Владислава Валерійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення вважати неподаним та повернути позивачу.

Не погоджуючись із прийнятою ухвалою суду, ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 3 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, у позовній заяві зазначаються ціна позову та обґрунтований розрахунок суми, що стягується.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно ч. 5 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

За приписами частин сьомої та восьмої статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Частиною 10 цієї статті встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Згідно з пп 5.2 п. 5 Розділу І Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, електронна копія паперового документа - документ в електронній формі, що містить візуальне подання паперового документа, отримане шляхом сканування (фотографування) паперового документа. Відповідність оригіналу та правовий статус електронної копії паперового документа засвідчуються кваліфікованим електронним підписом особи, що створила таку копію.

Відповідно до п. 57 Розділу IV вищезазначеного Положення, це Положення набирає чинності із дня його затвердження, крім:

підрозділу 1 розділу III, який набирає чинності з дати початку функціонування підсистеми «Електронний кабінет»;

підрозділу 2 розділу III, який набирає чинності з дати початку функціонування підсистеми «Електронний суд»;

підрозділу 3 розділу III, який набирає чинності з дати початку функціонування підсистеми відеоконференцзв`язку.

Разом з тим, відповідно до абз. 1 п. 11 Розділу ІІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України 20.08.2019 року №814, позивачу/заявнику/скаржнику або представнику позивача/заявника/ скаржника після постановлення ухвали про залишення позовної заяви/заяви/скарги/клопотання без руху надсилається копія ухвали рекомендованим поштовим відправленням із повідомленням про вручення або видається цій особі під розписку.

Так, у постанові від 03 липня 2023 року у справі № 480/805/21 Верховний Суд, проаналізувавши статтю 18 КАС України, пункти 15 і 17 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції, чинній з 26 травня 2021 року, норми Положення про ЄСІТС, зробив висновок, що діюче законодавство визначило вичерпний перелік осіб, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку, а щодо інших осіб встановлює, що така реєстрація здійснюється ними в добровільному порядку. У випадку, якщо фізична особа (учасник справи) в добровільному порядку пройшла процедуру реєстрації, яка здійснюється виключно з використанням кваліфікованого електронного підпису такої особи та з внесенням адреси електронної пошти, остання вважається офіційною електронною адресою такої особи, а така фізична особа - користувачем ЄСІТС. Перевірка наявності в учасника справи зареєстрованого електронного кабінету здійснюється в автоматизованому порядку, і у випадку наявності такого, формування судового рішення в автоматизованій системі діловодства судів та направлення судового рішення до Єдиного державного реєстру судових рішень супроводжується автоматичним направленням рішення суду до електронного кабінету.

У постанові від 07 лютого 2023 року у справі №340/9054/21 Верховний Суд зазначав, що суд використовує функціонал підсистеми «Електронний суд», зокрема щодо направлення і вручення судових рішень, через автоматизовану систему діловодства суду. Ці системи є нерозривно пов`язаними і функціонують в автоматичному порядку, однак, для забезпечення досягнення мети, з якою ЄСІТС було впроваджено у роботу суду, вагоме значення має правильність внесення ідентифікаційних даних особи до автоматизованої системи діловодства, коли такі вносяться працівником суду. З моменту початку функціонування ЄСІТС правильність оформлення електронних справ, зокрема, реєстраційних карток щодо учасників справи має важливе значення для коректного функціонування підсистеми «Електронний суд», відомості якої в подальшому можуть бути належними доказами подання документів до суду та/або їх отримання учасниками справи. Повідомлення про доставлення електронної копії судового рішення в електронний кабінет суб`єкта владних повноважень є належним доказом його вручення, відповідно, підлягає долученню до матеріалів справи, які формуються в паперовому вигляді (у випадку розгляду справи в паперовій формі). Однак, якщо таке повідомлення не містить усіх відомостей щодо особи, якій було направлено електронний документ, зокрема, її ідентифікаційних даних, такі відомості, у випадку заперечення особою факту отримання документів через підсистему «Електронний суд», підлягають перевірці за допомогою автоматизованої системи діловодства суду шляхом витребування і дослідження електронних справ, що забезпечується функціоналом автоматизованої системи діловодства суду (КП «Діловодство спеціалізованого суду»).

Частиною п`ятою статті 251 КАС України встановлено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Згідно з частиною шостою статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Отже, у розумінні статті 251 КАС України врученим належим чином є судове рішення, яке було доставлено на офіційну електронну адресу особи, а якщо така адреса в учасника справи відсутня - в день доставки рекомендованого поштового відправлення з паперовою копією судового рішення.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 07 липня 2022 року у справі №120/4298/21-а.

Враховуючи те, що ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 08 вересня 2023 року про залишення позовної заяви без руху було направлено на поштову скриньку позивача, а не на офіційну електронну адресу останньої через функціонал підсистеми «Електронний суд», колегія суддів вважає, що судом першої інстанції не було виконано зазначених вище вимог щодо надсилання ухвали про залишення позовної заяви без руху, а тому копію зазначеної ухвали направлено не у відповідності до чинних норм законодавства, у позивача та його представника не виникли обов`язки щодо усунення недоліків поданої позовної заяви у встановлений судом строк, адже копія ухвали про залишення позовної заяви без руху вважається такою, що не була отримана позивачем та/або його представником.

Відтак, апеляційний суд доходить висновку, що судом першої інстанції при вирішенні питання про залишення позову без розгляду було невірно застосовано до позивача норми пункту 9 частини 1 статті 240 КАС України, так як наслідок порушено норми процесуального права, у зв`язку з чим вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити - ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст. ст. 240, 242-244, 250, 268, 272, 287, 308, 312, 320, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 30 жовтня 2023 року - скасувати.

Справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до поліцейського 3 батальйону 7 роти Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції Голенка Владислава Валерійовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення направити до Солом`янського районного суду м. Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Сорочко Є.О.

Чаку Є.В.