Справа № 380/19082/22
Суддя: Судова-Хомюк Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2023-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

20 грудня 2023 рокуЛьвівСправа № 380/19082/22 пров. № А/857/22357/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Судової-Хомюк Н. М.
суддів -Онишкевича Т. В.
Сеника Р. П.

перевіривши апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 22 березня 2023 року у справі № 380/19082/22 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СБД ЛТД» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання дії та бездіяльності протиправними,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 22 березня 2023 року задоволено повністю адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СБД ЛТД» до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про визнання дії та бездіяльності протиправними.

Не погодившись із прийнятим рішенням, Головне управління ДПС у Львівській області 20.04.2023 подало апеляційну скаргу.

Ухвалою судді Восьмого апеляційного адміністративного суду від 08 травня 2023 року апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з невідповідністю апеляційної скарги вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: не додано документа про сплату судового збору та надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення виявлених недоліків.

Ухвалою судді Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 травня 2023 року скаржнику продовжено строк для усунення недоліку апеляційної скарги на 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Копію зазначеної ухвали скаржник отримав 24 травня 2023 року до електронного кабінету користувача підсистеми «Електронний суд».

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15 червня 2023 року у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Львівській області про продовження строку для сплати судового збору відмовлено. Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 22 березня 2023 року у справі №380/19082/22 повернуто скаржнику.

Копію ухвали Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15 червня 2023 року Головним управлінням ДПС у Львівській області отримано 15.06.2023 до електронного кабінету користувача підсистеми «Електронний суд».

17 жовтня 2023 року Головним управлінням ДПС у Львівській області вдруге подано апеляційну скаргу на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 22.03.2023 року у справі № 380/19082/22.

Ухвалою судді Восьмого апеляційного адміністративного суду від 01 листопада 2023 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23 березня 2023 року у справі № 380/19082/22 залишено без руху. Встановлено Головному управлінню ДПС у Львівській області десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліку апеляційної скарги, а саме: шляхом надіслання на адресу суду клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням інших підстав для його поновлення та надіслання оригіналу документа про сплату судового збору.

Копію ухвали Головним управлінням ДПС у Львівській області отримано 02.11.2023 до електронного кабінету користувача підсистеми «Електронний суд».

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 02 листопада 2023 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23 березня 2023 року у справі № 380/19082/22 повернуто скаржнику.

Копію ухвали Головним управлінням ДПС у Львівській області отримано 16.11.2023 до електронного кабінету користувача підсистеми Електронний суд.

22 листопада 2023 року Головним управлінням ДПС у Львівській області втретє подано апеляційну скаргу на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 23 березня 2023 року у справі № 380/19082/22.

Також апелянтом подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, у якій просив визнати поважними причини на апеляційне оскарження та поновити Головному управлінню ДПС у Львівській області строк на апеляційне оскарження рішення Львівського окружного адміністративного суду від 22.03.2023 по справі №380/19082/22.

Звертав увагу суду на те, що первинна апеляційна скарга Головним управлінням ДПС у Львівській області була подана вчасно, однак ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15.11.2023 року була повернута. Вважає, що в даному випадку поновлення строку на апеляційне оскарження відповідатиме нормам Конституції України, законів та міжнародних нормативно-правових актів, а також надасть можливість державному органу здійснювати функції, які покладені на нього чинним законодавством. Таким чином, Головне управління ДПС у Львівській області просить суд врахувати те, що: первинна апеляційна скарга була подана у межах строків на апеляційне оскарження; контролюючий орган у найкоротші терміни після повернення апеляційної скарги звернувся до Восьмого апеляційного адміністративного суду з повторною апеляційною скаргою; дана апеляційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

Враховуючи подану заяву та наведені у ній підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, Восьмий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 04 грудня 2023 року визнав неповажними наведені Головним управлінням ДПС у Львівській області причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Львівського окружного адміністративного суду від 22 березня 2023 року у справі №380/19082/22 та залишив заяву про поновлення цього строку без задоволення. Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 22 березня 2023 року у справі № 380/19082/22 залишено без руху. Встановлено Головне управління ДПС у Львівській області десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліку апеляційної скарги шляхом подання клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження із зазначенням інших поважних підстав для поновлення строку з відповідними обґрунтуваннями та доказами причин пропуску такого строку.

Копію ухвали Головним управлінням ДПС у Львівській області отримано 06.12.2023 до електронного кабінету користувача підсистеми «Електронний суд».

13.12.2023 Головним управлінням ДПС у Львівській області на виконання вимог ухвали подано заяву про усунення недоліків, у якій просить Восьмий апеляційний адміністративний суд врахувати, що відповідач первинно подав апеляційну скаргу на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 22 березня 2023 року у межах строку, встановленого статтею 295 КАС України, однак її було повернуто судом внаслідок невиконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху (несплата судового збору). Апелянт звертає увагу, і просить врахувати активну поведінку Головного управління ДПС у Львівській області, а також те, що було вжито всі необхідні заходи для сплати судового збору за подання даної апеляційної скарги в повному обсязі.

Окрім цього, вказує, що Головне управління ДПС у Львівській не могло мати та не мало жодного наміру отримати будь-яку ймовірну вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на даний період та використати її, шляхом уникнення або зволікання виконання своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору. Апелянт безпосередньо зацікавлений у відкритті апеляційного провадження, адже апеляційне оскарження судових рішень попередніх інстанцій являє собою невід`ємне право особи та єдиний законний спосіб захисту своїх прав та інтересів, що здатне забезпечити справедливість. Просить врахувати, що невчасна сплата судового збору, у зв`язку з неналежним фінансовим забезпеченням Державної податкової служби України, територіальним органом якої є Головне управління ДПС у Львівській області, є не суб`єктивною, а вимушеною причиною. Покликається на практику Восьмого апеляційного адміністративного суду щодо поновлення строку на апеляційне оскарження, а також просить апеляційний суд звернути увагу на постанову Верховного Суду від 06.04.2021 у справі № 1340/4171/18, де суд зазначив: «вперше відповідач подав апеляційну скаргу на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 29.01.2019 у межах строку, встановленого статтею 295 КАС України, однак її було повернуто внаслідок невиконання вимог ухвали цього суду про залишення апеляційної скарги без руху.

За таких обставин скаржник просить визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження та поновити строк на апеляційне оскарження.

Колегія суддів проаналізувавши матеріали справи та доводи поданої заяви, дійшла висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження з огляду на наступне.

Надаючи оцінку наведеним скаржником доводам, слід зазначити, що пропущений строк апеляційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених скаржником підстав пропуску такого строку, суд дійде висновку про їх поважність.

Згідно з п.3 ч.1 ст.7 КАС України, рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом віднесено до принципів здійснення правосуддя в адміністративних судах, зміст якого розкриває стаття 10 цього Кодексу, частинами 1, 2 якої встановлено, що усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників адміністративного процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо сплати судового збору.

Наведеними положеннями Кодексу адміністративного судочинства України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.

Апелянт, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційний перегляд справи, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону і суду, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, для чого повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством. Лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, в рішенні від 07.07.1989р. у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також слід зазначити, що державні органи є рівними перед законом і судом, поряд з іншими учасниками справи, та зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, та не можуть зловживати наданими їм процесуальними правами. Тобто, скаржник, який діє як суб`єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, не може і не повинен отримувати вигоду від порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо, не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне оскарження у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для поновлення зазначеного строку.

У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу належного урядування та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини Устименко проти України (№32053/13) зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обґрунтованого рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.

Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлює особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Тобто, право на апеляційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

Щодо обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження з підстав введення воєнного стану, колегія суддів вважає, що апелянтом не наведено та не надано доказів поважності причин пропуску такого строку з цих підстав. При цьому суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому законами України строк дії воєнного стану в Україні продовжено.

Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому законами України строк дії воєнного стану в Україні продовжено.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Також слід звернути увагу апелянта на те, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Саме лише посилання апелянта на введення воєнного стану на території України, лист Торгово-промислової палати України від 28 лютого 2022 року № 2024/02.0-7.1 як доказу форс-мажорної обставини не можуть бути поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги без зазначення конкретних обставин, які унеможливили своєчасне звернення до суду з апеляційною скаргою, та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на подання апеляційної скарги.

Суд в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, врахував ту обставину, що податковий орган втретє 12.11.2023 подав апеляційну скаргу в найкоротший термін після повернення 15.11.2023 апеляційної скарги, однак суд вважав, що апелянт не навів поважності причин пропуску такого строку саме в період з 15.06.2023 по 17.10.2023. Тобто, апеляційна скарга вдруге скаржником була подана майже через 4 місяці після повернення первинної апеляційної скарги.

Таких причин поважності пропуску строку апелянт не навів і на виконання вимог ухвали від 04 грудня 2023 року та не надав обґрунтованих доказів поважності причин пропуску такого значного строку.

Окрім того, колегія суддів враховує, що Верховний Суд неодноразово у своїх судових рішеннях звертав увагу на те, що відсутність належного фінансування, довготривала процедура погодження та сплати судового збору не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та не є такою, що пов`язана з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи, та як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Колегія суддів звертає увагу апелянта на те, що право на апеляційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

Відповідно до положень частини третьої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі (пункт 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України).

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що вказані підстави пропуску строку на апеляційне оскарження є неповажними, а тому у відкритті апеляційного провадження у справі слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 298, 299, 325 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави для поновлення строку апеляційного оскарження, наведені в заяві про поновлення строку апеляційного оскарження Головного управління ДПС у Львівській області від 13 грудня 2023 року.

Відмовити у задоволенні заяви про поновлення строку апеляційного оскарження Головного управління ДПС у Львівській області від 13 грудня 2023 року.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 22 березня 2023 року у справі № 380/19082/22 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СБД ЛТД» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання дії та бездіяльності протиправними.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач Н. М. Судова-Хомюк
судді Т. В. Онишкевич
Р. П. Сеник