Справа № 640/20611/22
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2023-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2023 року справа №640/20611/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача, директора Регіонального центру з надання безоплатної вторинної допомоги у Київській області ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення.

Суть спору: 25.11.2022 до Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі позивач та/або ОСОБА_1 ) з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (далі відповідач та/або КДКА Київської області), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 25.10.2022 №122/2022 про притягнення позивача ( ОСОБА_1 ) до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.12.2022 прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі №640/20611/22 без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

16.01.2023 на адресу Київського окружного адміністративного суду супровідним листом від 21.12.2022 №03-19/3350/22 «Про скерування за належністю справи» надійшли матеріали адміністративної справи №640/20611/22.

16.01.2023 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Кушновій А.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.01.2023 прийнято адміністративну справу №640/20611/22 до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О. та ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Зазначеною ухвалою також залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача, директора Регіонального центру з надання безоплатної вторинної допомоги у Київській області ОСОБА_2 (далі третя особа).

Як свідчать матеріали справи позовні вимоги обґрунтовані, серед іншого тим, що рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 25.10.2022 №122/2022 про притягнення позивача ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження є невмотивованим.

На переконання позивача він, як представник у справі, в якій здійснював захист інтересів ОСОБА_3 , задавав виключно запитання, а не стверджував, жодних зауважень від головуючого не отримував та не мав на меті образити нікого.

При цьому, позивач наголосив, що незаконність дій ОСОБА_2 доведене рішення суду.

Відповідач правом на надання відзиву не скористався, про відкриття провадження у справі був проінформований шляхом направлення на електронну адресу копії ухвали про відкриття провадження у цій справі, враховуючи недостатність в суді коштів на оплату послуг відправлення поштової кореспонденції.

Третя особа відношення до позову не висловила, заяв та клопотань до суду не надходило.

Відповідно до частини 6 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно з частиною 2 статті 175 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має право на зайняття адвокатською діяльністю, що підтверджується копією свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №6286/10 від 08.2.2017, виданого на підставі рішення Ради адвокатів Київської області.

Рішенням №122/2022 дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 25.10.2022, керуючись статтею 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 3, 5 частини 2 статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме порушення правил адвокатської етики та неналежного виконання адвокатом своїх професійних обов`язків. Застосовано до адвоката ОСОБА_1 , у зв`язку із вчиненням ним дисциплінарного проступку, дисциплінарне стягнення у вигляді попередження (далі оскаржуване та/або спірне рішення) (т. 1, а.с. 7-11).

Зазначене рішення прийнято відповідачем за результатами розгляду скарги директора Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Київській області ОСОБА_2 щодо поведінки адвоката ОСОБА_1 .

Позивач категорично не погоджується із прийнятим відповідачем рішення, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на що звернувся до суду з метою захисту своїх порушених права та охоронюваних законом інтересів.

Вирішуючи спір по суті, суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI (далі Закон № 5076-VI).

Адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом (ч. 1 ст. 2 Закону № 5076-VI).

Правовою основою діяльності адвокатури України є Конституція України, цей Закон, інші законодавчі акти України (ч. 1 ст. 3 Закону № 5076-VI).

В силу вимог частин 1, 2 статті 4 Закону № 5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Адвокат України здійснює адвокатську діяльність на всій території України та за її межами, якщо інше не передбачено міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або законодавством іноземної держави.

За правилами статті 33 Закону адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку (ч. 1 ст. 34 Закону № 5076-VI).

Відповідно до частини 2 статті 34 Закону № 5076-VI дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Згідно із частиною 1 статті 35 Закону № 5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку (ч. 2 ст. 35 Закону № 5076-VI).

Положеннями статті 36 Закону № 5076-VI регламентовано, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Стадіями дисциплінарного провадження, в розрізі частини 1 статті 37 Закону № 5076-VI є: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

В силу вимог статті 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.

Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Статтею 39 Закону № 5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Відповідно до статей 40-41 Закону № 5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.

Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

При цьому, згідно з частиною 1 статті 42 Закону № 5076-VI адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Як вже було вказано судом вище, спірне рішення прийнято відповідачем за результатами розгляду скарги директора Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Київській області ОСОБА_2 щодо поведінки адвоката ОСОБА_1 .

Судом встановлено, що 10.06.2022 директором Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Київській області ОСОБА_4 подано до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області скаргу на поведінку адвоката ОСОБА_1 від 10.06.2022 (вх. №252 від 10.06.2022) (далі - скарга) (т. 1, а.с. 28-29).

У вказаній скарзі скаржник вказав, що ….«адвокат Тилик Т.М. у судовому засіданні поводив себе грубо, зухвало, нестримано та некоректно і нетактовно, звинувачував у виконанні злочинного наказу та наявності намірів розстріляти ОСОБА_3 ».

«Після оголошення мого пояснення ОСОБА_1 почав задавати питання, які не стосувались предмету судового розгляду та мали на меті образити мене як людину і як директора…».

Скаржник вказав на наявність в діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку порушення правил адвокатської етики, зокрема статті 42 та 45 Правил адвокатської етики.

При цьому, зазначив, що є інвалідом II групи з числа військовослужбовців, і звинувачення ОСОБА_5 стосовно можливості виконання ним наказу про розстріл ОСОБА_3 йому образливі.

Суд вказує, що Звітно-виробним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017, зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року від 15.02.2019, затверджено Правила адвокатської етики (далі Правила), які поширюється на всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально-публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката або підірвати престиж адвокатської професії; всіх адвокатів України, адвокатів іноземних держав, що внесені до Єдиного реєстру адвокатів України, а також адвокатів України, право на зайняття адвокатською діяльністю яких зупинено в передбаченому законом порядку; адвокатів - членів органів адвокатського самоврядування, помічників та стажистів адвокатів, інших осіб, які перебувають у трудових відносинах з адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням) у частині, яка застосовна до їх діяльності; відносини, що виникли або існують після їх прийняття.

Статтею 44 Правил визначено, що під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії.

Адвокат має поважати процесуальні права адвоката, який представляє іншу сторону, і не вдаватись до дій, що грубо порушують останні.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

В силу вимог статті 45 Правил у відносинах з іншими учасниками судового провадження адвокат повинен: бути стриманим і коректним; реагувати на неправильні дії або вислови цих осіб у формах, передбачених законом, зокрема у формі заяв, клопотань, скарг тощо; бути тактовним при допиті підсудних, потерпілих, сторін у цивільному процесі, свідків та інших осіб.

Згідно із статтею 66 Правил за порушення Правил адвокатської етики до адвоката можуть бути застосовані заходи дисциплінарної відповідальності в порядку, передбаченому чинним законодавством про адвокатуру та адвокатську діяльність, а також рішеннями З`їзду, актами Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України.

У разі звернення із скаргами щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення Правил адвокатської етики адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, чи якщо скаржниками стосовно порушення цих Правил виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді зазначених скарг Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури забезпечує перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до КДКА іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до органів адвокатського самоврядування.

В оскаржуваному рішенні КДКА Київської області зазначає, що адвокат Тилик Т.М., не маючи відповідних рішень компетентних органів, у своїх питаннях говорить про наказ як злочинний, а дії представника відповідача як про порушення присяги та правил адвокатської області. Також, адвокат зазначав про можливий намір «розстріляти позивача в гайку».

КДКА Київської області в спірному рішенні вказало, що така поведінка розцінюється членами дисциплінарної комісії як поширення адвокатом, через оціночні вислови та запитання, інформації, яка є юридично невстановленою.

Палата також зазначила, що допущені адвокатом вислови у формі запитань, які не мали прямого відношення до предмету розгляду справи, свідчать про порушення ним вимог статей 42, 45 Правил адвокатської етики.

Разом з цим, у позовній заяві позивач не заперечував поставлення ним запитань ОСОБА_2 , що були предметом оцінки КДКА в Київській області, однак вказав, що такі запитання були продиктовані поясненнями останнього та його «абсолютною компетенцією» в питанні безпечності та обов`язковості тієї чи іншої вакцини.

При цьому, позивач зазначив, що він, як представник ОСОБА_3 , задавав лише запитання, а не стверджував. Жодних зауважень від головуючого зроблено не було, зі скаржником до початку судового засідання знайомий не був, жодних неприязних відносин не було та не мав наміру образити його своїми запитаннями та, так само, чиїсь почуття.

Досліджуючи наведене у своїй сукупності, суд вказує, що скарга стосувалась дій адвоката (позивача) в межах цивільної справи №357/70/22.

Судом встановлено, що рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 10.02.2022 у справі №357/70/22 позов задоволено частково.

Визнано незаконним та скасовано Наказ №12 від 06.12.2021 року, виданий директором Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Київській області про відсторонення від роботи ОСОБА_3 .

Стягнуто з Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Київській області на користь ОСОБА_3 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу з часу відсторонення 09 грудня 2021 року до часу фактичного виконання цього судового рішення, обрахованої відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 8 лютого 1995 року.

Стягнуто з Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Київській області в дохід держави судовий збір в сумі 908 грн.00 коп.

В решті позову - відмовлено.

В межах даної цивільної справи адвокат Тилик Т.М. представляв інтереси ОСОБА_3 (позивач у справі №357/70/22).

На підставі вказаного рішення Координаційним центром Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Київській області від 17.03.2022 №12-к «Про скасування наказу від 06.12.2021 №12 наказано скасувати пункт 1 наказу директора Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Київській області №12 від 06.12.2021 «Про відсторонення від роботи ОСОБА_3 » (т. 1, а.с. 26).

Суд звертає увагу, що з моменту прийняття судом рішення у справі №357/70/22 (10.02.2022), його виконання (17.03.2022) до подання скарги 10.06.2022 минуло майже 3 місяці.

Суд вказує, що скаржник стверджує, що питання позивача, які були йому задані ним в судовому засіданні у справі №357/70/22, є образливими.

При наданні оцінки наведеному, суд відмічає, що поняття «образливі» є оціночним поняттям, а їх оцінка залежить від суб`єктивного сприйняття людиною поставлених йому питань.

Між тим, достеменно встановити, що запитання адвоката були образливі, не вбачається за можливе, чітких критеріїв «образливі висловлювання» чинне законодавством не містить.

Суд наголошує, що з моменту поставлення адвокатом (позивачем у даній справі) питань скаржнику минуло достатнього багато часу (4 місяці з моменту ухвалення судового рішення у справі №357/70/22, та 3 місяці з моменту виконання такого рішення), що на переконання суду додатково свідчить про те, що відповідні запитання не були «образливими» для скаржника.

При цьому, варто відмітити, що в судовому засіданні в межах справи №357/70/22 жодних зауважень головуючим суддею позивачу зроблено не було.

Суд також зазначає, що оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири).

Застосування позивачем в судовому засіданні гіперболи «…прийде наказ розстріляти позивача в Гайку..» при поставленні скаржнику запитання, не може розцінюватися судом, як порушення ним Правил адвокатської області.

В даному випадку, на переконання суду, застосування позивачем у запитанні такої гіперболи мало виключно характер звернення уваги суду на незаконність рішення, що було предметом оскарження у справі №357/70/22 шляхом перебільшення.

Запитання ж щодо освіти, обставин не порушення адвокатської етики, за висновком суду також прямо не вказують на порушення позивачем Правил адвокатської етики, адже поставлені останньому виходячи із його пояснень, що були надані по справі №357/70/20 щодо безпечності тієї чи іншої вакцини.

Водночас, посилання ж КДКА в Київській області на те, що запитання адвоката не стосувались предмету спору, суд сприймає критично, адже зміст всіх питань вказує на те, що останні стосувались законності/незаконності відсторонення позивача під час розгляду справи №357/70/22.

Суд наголошує, що згідно зі статтею 11 Правил адвокатської етики адвокат має залишатися незалежним від свого клієнта.

У межах дотримання принципу законності адвокат зобов`язаний у своїй професійній діяльності виходити з переваги інтересів клієнта.

Адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення (ч. 2 ст. 11 Правил адвокатської етики).

В даному випадку, на переконання суду, скаржником не було доведено належними та достатніми доказами обставин порушення позивачем правил адвокатської етики, а в скарзі наведено власне суб`єктивне сприйняття поставлених запитань через 3-4 місяці з моменту їх поставлення адвокатом (представником позивача у справі №357/70/22).

Також необхідно звернути увагу на те, що скарга була подання ОСОБА_2 , як директором Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Київській області 10.06.2022, однак згідно з наказом Координаційного центру з надання правової допомоги від 30.05.2022 №88-к обов`язки директора Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Київській області виконувала інша особа ОСОБА_6 .

Тобто, скарга скаржником подана від імені юридичної особи, як директором такої юридичної особи, при цьому останній не виконував обов`язки директора юридичної особи станом на час подання скарги.

Наведене не враховувалось КДКА Київської області, такі обставини не перевірялися.

Додатково суд зазначає, що скаржник був посадовою особою Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Київській області та приймав рішення щодо відсторонення від роботи ОСОБА_3 , яке в подальшому було скасовано в судовому порядку як неправомірне.

Дані обставини були залишені поза увагою КДКА Київської області, а висновки щодо наявності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності сформовані відповідачем виключно на підставі тверджень скаржника, без повної оцінки останніх та не врахування доводів ОСОБА_1 із посиланням на те, що висновки Палати пояснення ОСОБА_1 не спростовують.

Отже, на переконання суду, відповідач при розгляді скарги скаржника від 10.06.2022 не надав обґрунтованої оцінки наявності/відсутності в діях та висловлюваннях ОСОБА_1 порушення Правил адвокатської етики, а відтак стверджувати про допущення ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 3, 5 частини 2 статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме порушення правил адвокатської етики та неналежного виконання адвокатом своїх професійних обов`язків не вбачається за можливе.

Згідно із частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Підсумовуючи вищевикладене, повно та всебічно проаналізувавши матеріали адміністративної справи, суд дійшов до висновку про невідповідність спірного рішення критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України та наявність правових підстав для задоволення адміністративного позову в повному обсязі.

Інші доводи та заперечення сторін не спростовують вище встановлено судом.

З приводу наявного в матеріалах клопотання позивача про залучення третьої особи на стороні позивача ОСОБА_3 (т. 1, а.с. 53-73), суд відмічає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Тобто, ключовим аспектом для залучення до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору є встановлення наявності/відсутності обставин припускати (стверджувати), що рішення прийняте у справі може вплинути на їхні права, свободи та обов`язки.

Суд наголошує, що ОСОБА_3 не є стороною дисциплінарного провадження, а тому стверджувати, що дане рішення вплине або може вплинути на його права та охоронювані законом інтереси не вбачається за можливе.

Відтак, відсутні підстави для залучення його до участі у даній адміністративній справі у якості третьої особи, яка не являє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача.

Згідно із частиною 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 992,40 грн., що підтверджується платіжним дорученням №Р24АD94316 від 24.11.2022 (т. 1, а.с. 11).

Оскільки адміністративний позов підлягає задоволенню в повному обсязі, сплачений позивачем судовий збір у розмірі 992,40 грн. підлягає відшкодуванню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 25.10.2022 №122/2022 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження.

3. Стягнути з Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, б. 15, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) 992,40 грн. (дев`ятсот дев`яносто дві грн. 40 коп.).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення складено 20.12.2023.

Суддя Кушнова А.О.