Справа № 520/29474/23
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2023-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

20 грудня 2023 р. справа № 520/29474/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 (код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_2 , в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_2 (з основної діяльності) полковника ОСОБА_2 від 09.12.2022 №2614 «Про результати службового розслідування» за фактом самовільного залишення місця служби в частині, що стосується військовослужбовця військової служби за мобілізацією, молодшого сержанта ОСОБА_1 , головного сержанта 3 стрілецького взводу 4 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону військової частини НОМЕР_2 .

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 23.10.2023 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі згідно з положеннями п. 1, п. 10 ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 257 КАС України, якими унормовано що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що вважає результати службового розслідування протиправними та такими, що не відповідають дійсним обставинам справи, оскільки під час проведення службового розслідування не залучено безпосереднього начальника ОСОБА_1 . Позивач зазначає, що відповідачем порушено вимоги п. 1 та п. 3 Розділу IV Порядку №608. ОСОБА_1 не ознайомлено із правами та обов`язками під час проведення службового розслідування, не надано можливості надати усні та або письмові пояснення, зауваження та пропозиції щодо проведення службового розслідування. Крім того, на думку позивача, відповідач не встановив усі обставини, що мають значення для справи та не розглянув його звернення щодо стану здоров`я позивача. Таким чином, на думку позивача, службове розслідування є необ`єктивним, одностороннім та упередженим, у зв`язку із чим звернувся до суду з даним позовом.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому він просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що 07.10.2022 під час ведення бойових дій в районі н.п. Куп`янськ встановлено відсутність військовослужбовця за призовом головного сержанта 3 стрілецького взводу 4 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону ОСОБА_1 . За результатами службового розслідування встановлено факт самовільного залишення частини ОСОБА_1 . Представник відповідача зазначає, що службове розслідування проведене у відповідності до Порядку проведення службового розслідування у Збройних Силах України, затвердженого Наказом МОУ №608 від 21.11.2017 та у повній мірі підтверджує факт самовільного залишення військової частини позивачем.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що наказом командира військової частини НОМЕР_2 від 11.05.2022 №116 ОСОБА_1 , призначеного наказом командира військової частини НОМЕР_4 від 09.05.2022 №61-РС на посаду головного сержанта 3 стрілецького взводу 4 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону, зараховано до особового складу військової частини НОМЕР_2 на всі види забезпечення з 11.05.2022.

Згідно бойового розпорядження командира військової частини НОМЕР_2 від 03.09.2022 №6/3/1/396кп/дск особовий склад 2 стрілецького батальйону, в якому проходив службу позивач, залучено до виконання бойового завдання із захисту суверенітету та територіальної цілісності України.

Згідно рапорту командира 2 стрілецького батальйону ОСОБА_3 від 07.10.2022, під час проведення ранкової перевірки особового складу 4 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону військової частини НОМЕР_2 07.10.2022 виявлено відсутність військовослужбовця ОСОБА_1 . Вжиті заходи щодо встановлення місцезнаходження останнього, а саме: телефонний зв`язок, пошуки у розташуванні, опитування військовослужбовців, позитивного результату не дали.

Наказом командира військової частини НОМЕР_2 №2610 від 07.10.2022 за фактом відсутності на військовій службі ОСОБА_1 в бойовій обстановці призначене службове розслідування.

На підставі рапорту заступника командира 6 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону ОСОБА_4 від 30.11.2022, командиром військової частини НОМЕР_2 видано наказ від 30.11.2022 №3549 "Про перепризначення службового розслідування", яким скасовано пункт 1 наказу командира військової частини НОМЕР_2 №2610 від 07.10.2022, зобов`язано заступника командира 6 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону ОСОБА_4 провести службове розслідування за фактом відсутності на службі 07.10.2022 ОСОБА_1 із наданням акту службового розслідування до 10.12.2022.

За результати службового розслідування 09.12.2022 наказом командира військової частини НОМЕР_2 від 09.12.2022 №2614 затверджений Акт службового розслідування.

Відповідно до висновків вказаного акту в ході проведення службового розслідування встановлено, що згідно бойового розпорядження командира військової частини НОМЕР_2 від 03.09.2022 №6/3/1/396кп/дск особовий склад 2 стрілецького батальйону залучено до виконання бойового завдання із захисту суверенітету і територіальної цілісності України в умовах воєнного стану.

З рапорту командира 2 стрілецького батальйону ОСОБА_3 від 07.10.2022 та доповіді командира військової частини НОМЕР_2 стало відомо, що 07.10.2022 під час проведення ранкової перевірки особового складу 4 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону військової частини НОМЕР_2 в районі розташування н.п. Куп`янськ виявлено відсутність військовослужбовця ОСОБА_1 , який самовільно залишив місце служби з метою ухилення від військової служби без зброї.

Вказане також підтверджується поясненнями, наданими командиром 4 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону військової частини НОМЕР_2 ОСОБА_5 .

З пояснень командира відділення кулеметного взводу 2 стрілецького батальйону військової частини НОМЕР_2 ОСОБА_6 також підтверджується факт того, що 07.10.2022 під час ранкового шикування особового складу підрозділу, в районі розташування н.п. Куп`янськ, виявлено відсутність військовослужбовця ОСОБА_1 , який самовільно залишив місце служби з метою ухилення від військової служби без зброї, пошуки якого в районі розташування підрозділу результатів не дали.

Військовослужбовець ОСОБА_1 залишив розташування підрозділу без зброї та до теперішнього часу не повернувся.

Таким чином, в діях військовослужбовця ОСОБА_1 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України, яке полягає у самовільному залишенні місця служби з 07.10.2022 по теперішній час в умовах воєнного стану.

Своїми умисними діями ОСОБА_1 грубо порушив вимоги, передбачені абзацами 2, 3 ст. 11 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та абзацом 2 ст. 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України.

Обставинами, що обтяжують відповідальність позивача, визначено те, що ОСОБА_1 , усвідомлюючи наявність дії воєнного стану в країні, самовільно залишив місце служби. Обставин, що пом`якшують відповідальність, в ході службового розслідування не встановлено.

Згідно наказу командира військової частини НОМЕР_2 від 09.12.2022 №2614 "Про результати службового розслідування", питання вжиття заходів дисциплінарного характеру відносно військовослужбовця ОСОБА_1 за самовільне залишенні місця служби відкладено до прийняття відповідними органами досудового розслідування процесуального рішення згідно КПК України.

15.12.2022 матеріали згаданого службового розслідування направлені до Територіального управління ДБР у м. Полтава для внесення відповідних відомостей до ЄРДР за фактом самовільного залишення місця служби ОСОБА_1 під час дії воєнного стану, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України (за винятком випадків, визначених законом), іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній із обороною України, її незалежності та територіальної цілісності. Час проходження військової служби зараховується громадянам України до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.

Згідно ст. 3 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» правовою основою військового обов`язку і військової служби є Конституція України, цей Закон, Закон України «Про оборону України», «Про Збройні Сили України», «Про мобілізаційну підготовку і мобілізацію», інші закони України, а також прийняті відповідно до них укази Президента України та інші нормативно-правові акти щодо забезпечення обороноздатності держави, виконання військового обов`язку, проходження військової служби, служби у військовому резерві та статусу військовослужбовців, а також міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Сутність військової дисципліни, обов`язки військовослужбовців, а також військовозобов`язаних та резервістів під час проходження навчальних (перевірочних) і спеціальних зборів щодо її додержання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, права командирів щодо їх застосування, а також порядок подання і розгляду заяв, пропозицій та скарг визначає Дисциплінарний статут Збройних Сил України, затверджений Законом України від 24 березня 1999 року №551-XIV.

Відповідно до ст. 1, 4 Дисциплінарного Статуту Збройних Сил України військова дисципліна - це бездоганне і неухильне додержання всіма військовослужбовцями порядку і правил, встановлених статутами Збройних Сил України та іншим законодавством України. Військова дисципліна зобов`язує кожного військовослужбовця: додержуватися Конституції та законів України, Військової присяги, неухильно виконувати вимоги статутів Збройних Сил України, накази командирів; бути пильним, зберігати державну таємницю; додержуватися визначених статутами Збройних Сил України правил взаємовідносин між військовослужбовцями, зміцнювати військове товариство; виявляти повагу до командирів і один до одного, бути ввічливими і додержуватися військового етикету; поводитися з гідністю й честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків; не вживати під час проходження військової служби (крім медичного призначення) наркотичні засоби, психотропні речовини чи їх аналоги, а також не вживати спиртні напої під час виконання обов`язків військової служби.

Згідно зі ст. 6 Дисциплінарного Статуту Збройних Сил України право командира - віддавати накази і розпорядження, а обов`язок підлеглого - їх виконувати, крім випадку віддання явно злочинного наказу чи розпорядження. Наказ має бути виконаний сумлінно, точно та у встановлений строк. Відповідальність за наказ несе командир, який його віддав. У разі непокори чи опору підлеглого командир зобов`язаний для відновлення порядку вжити всіх передбачених статутами Збройних Сил України заходів примусу аж до притягнення його до кримінальної відповідальності. Командир зобов`язаний вжити заходів щодо затримання підлеглого при вчиненні або здійсненні ним замаху на вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного із непокорою, опором чи погрозою начальнику, застосуванням насильства, самовільним залишенням військової частини або місця служби, ухиленням від військової служби чи дезертирством, із негайним доставлянням затриманого до уповноваженої службової особи або вжити заходів щодо негайного повідомлення уповноваженої службової особи про затримання та місцезнаходження особи, яка підозрюється у вчиненні діяння з ознаками кримінального правопорушення.

Загальні права та обов`язки військовослужбовців Збройних Сил України і їх взаємовідносини, обов`язки основних посадових осіб бригади (полку, корабля 1 і 2 рангу, окремого батальйону) та її підрозділів, правила внутрішнього порядку у військовій частині та її підрозділах визначені Статутом внутрішньої служби Збройних Сил України, затвердженого Законом України «Про Статут внутрішньої служби Збройних Сил України» від 24.03.199 №548-XIV.

Згідно зі ст. 11 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України необхідність виконання завдань оборони України, захисту її суверенітету, територіальної цілісності та недоторканності, а також завдань, визначених міжнародними зобов`язаннями України покладає на військовослужбовців такі обов`язки: свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок; бути хоробрим, ініціативним і дисциплінованим; беззастережно виконувати накази командирів (начальників) і захищати їх у бою, як святиню оберігати Бойовий Прапор своєї частини; постійно підвищувати рівень військових професійних знань, вдосконалювати свою виучку і майстерність, знати та виконувати свої обов`язки та додержуватися вимог статутів Збройних Сил України; знати й утримувати в готовності до застосування закріплене озброєння, бойову та іншу техніку, берегти державне майно; дорожити бойовою славою Збройних Сил України та своєї військової частини, честю і гідністю військовослужбовця Збройних Сил України; поважати бойові та військові традиції, допомагати іншим військовослужбовцям, що перебувають у небезпеці, стримувати їх від вчинення протиправних дій, поважати честь і гідність кожної людини; бути пильним, суворо зберігати державну таємницю; вести бойові дії ініціативно, наполегливо, до повного виконання поставленого завдання; виявляти повагу до командирів (начальників) і старших за військовим званням, сприяти їм у підтриманні порядку і дисципліни; додержуватися правил військового вітання, ввічливості й поведінки військовослужбовців, завжди бути одягненим за формою, чисто й охайно.

Статтею 16 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України визначено, що кожний військовослужбовець зобов`язаний виконувати службові обов`язки, що визначають обсяг виконання завдань, доручених йому за посадою. Ці обов`язки визначаються статутами Збройних Сил України, а також відповідними посібниками, порадниками, положеннями, інструкціями.

Відповідно до ст. 83, 84 Дисциплінарного Статуту Збройних Сил України на військовослужбовця, який порушує військову дисципліну або громадський порядок, можуть бути накладені лише ті дисциплінарні стягнення, які визначені цим Статутом і відповідають військовому званню військовослужбовця та дисциплінарній владі командира, що вирішив накласти на винну особу дисциплінарне стягнення. Прийняттю рішення командиром про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення може передувати службове розслідування. Воно проводиться з метою уточнення причин і умов, що сприяли вчиненню правопорушення, та ступеня вини.

Згідно зі ст.ст. 85, 86, 87 Дисциплінарного Статуту Збройних Сил України службове розслідування призначається письмовим наказом командира (начальника), який прийняв рішення притягти військовослужбовця до дисциплінарної відповідальності. Воно може бути проведено особисто командиром (начальником), доручено військовослужбовцю офіцерського складу, а в разі вчинення правопорушення військовослужбовцем рядового, сержантського (старшинського) складу - також військовослужбовцю сержантського (старшинського) складу. Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення командиром (начальником). У необхідних випадках цей термін може бути продовжено командиром (начальником), який призначив службове розслідування, або старшим командиром (начальником), але не більш як на один місяць. Порядок проведення службового розслідування у Збройних Силах України визначається наказом Міністерства оборони України, в інших військових формуваннях, правоохоронних органах спеціального призначення - наказами державних органів, які мають у своєму підпорядкуванні військові формування, утворені відповідно до законів України, правоохоронних органів спеціального призначення, Державної спеціальної служби транспорту, Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України. Якщо вину військовослужбовця повністю доведено, командир, який призначив службове розслідування, приймає рішення про притягнення військовослужбовця до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення. Під час накладення дисциплінарного стягнення та обрання його виду враховується: характер та обставини вчинення правопорушення, його наслідки, попередня поведінка військовослужбовця, а також тривалість військової служби та рівень знань про порядок служби. Дисциплінарне стягнення має бути накладене не пізніше ніж за 10 діб від дня, коли командирові (начальникові) стало відомо про правопорушення, а у разі провадження службового розслідування - протягом місяця від дня його закінчення, не враховуючи часу перебування військовослужбовця на лікуванні або у відпустці. Під час накладення дисциплінарного стягнення командир не має права принижувати гідність підлеглого. Дисциплінарне стягнення не може бути накладено після шести місяців з дня виявлення правопорушення. До зазначеного строку не зараховується час проведення службового розслідування, перебування військовослужбовця на лікуванні, у відпустці, під вартою, а також час відсутності на службі без поважних причин.

Підстави та механізм проведення службового розслідування стосовно військовослужбовців Збройних Сил України (далі - Збройні Сили), а також військовозобов`язаних та резервістів (далі - військовослужбовці), які не виконали (неналежно виконали) свої службові обов`язки або вчинили правопорушення під час проходження служби (зборів), а також дії (бездіяльність) яких призвели до завдання шкоди державі визначає Порядок проведення службового розслідування у Збройних Силах України, затверджений наказом Міністерства оборони України від 21.11.2017 №608.

Пунктами 1, 3 розділом ІІ Порядку № 608 визначено, що службове розслідування може призначатися у разі: невиконання або неналежного виконання військовослужбовцем службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, що призвело до людських жертв або загрожувало життю і здоров`ю особового складу, цивільного населення чи заподіяло матеріальну або моральну шкоду; неправомірного застосування військовослужбовцем фізичного впливу, зброї, спеціальних засобів або інших засобів ураження до інших військовослужбовців чи цивільних осіб, особливо, якщо це призвело до їх поранення, травмування або смерті. За рішенням відповідного командира (начальника) службове розслідування може призначатися за письмовим рапортом (доповідною або пояснювальною запискою) військовослужбовця з метою зняття безпідставних, на його думку, звинувачень або підозри. Службове розслідування проводиться для встановлення: неправомірних дій військовослужбовця, яким вчинено правопорушення; причинного зв`язку між правопорушенням, з приводу якого було призначено службове розслідування, та виконанням військовослужбовцем обов`язків військової служби; ступеня вини військовослужбовця; порушень нормативно-правових актів, інших актів законодавства; причин та умов, що сприяли вчиненню правопорушення; причин виникнення матеріальної шкоди, її розміру та винних осіб (у разі виявлення факту її заподіяння).

Відповідно до п. 1, 3, 5, 6, 8, 9, 13 розділу ІІІ Порядку №608 рішення про призначення службового розслідування приймається командиром (начальником), який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарне стягнення. Службове розслідування призначається письмовим наказом командира (начальника), у якому зазначаються підстава, обґрунтування або мета призначення службового розслідування, особа, стосовно якої воно проводиться, строк проведення службового розслідування, а також визначаються посадова (службова) особа, якій доручено його проведення, або голова та члени комісії з проведення службового розслідування (далі - особи, які проводять службове розслідування). Службове розслідування може бути проведено особисто командиром (начальником), доручено комісії або військовослужбовцю офіцерського складу, а в разі вчинення правопорушення військовослужбовцем рядового, сержантського (старшинського) складу - також військовослужбовцю сержантського (старшинського) складу. Голова комісії здійснює керівництво діяльністю комісії, має право давати письмові або усні доручення в межах проведення службового розслідування, які є обов`язковими для виконання. Особи, які проводять службове розслідування, відповідають за всебічність, повноту, своєчасність та об`єктивність його проведення, додержання законодавства України, а також за нерозголошення інформації, яка стосується службового розслідування. Посадові (службові) особи Збройних Сил зобов`язані надавати письмові пояснення по суті предмета службового розслідування та поставлених їм питань, а за попередньою згодою керівника - документи чи матеріали відповідно до своїх службових обов`язків. Службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення командиром (начальником). В окремих випадках цей строк може бути продовжено командиром (начальником), який призначив службове розслідування, або старшим командиром (начальником), але не більше ніж на один місяць.

Згідно розділу ІV Порядку №608 особи, які проводять службове розслідування, зобов`язані: дотримуватися вимог законодавства України, вживати всіх передбачених законодавством заходів для всебічного, повного, своєчасного і об`єктивного розслідування обставин вчиненого правопорушення; виявляти (з`ясовувати) обставини, які підтверджують або спростовують інформацію щодо скоєння правопорушення, а також встановлювати обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність правопорушника; розглядати заяви і клопотання військовослужбовця, правопорушення якого підлягає службовому розслідуванню, що були подані під час проведення службового розслідування та стосуються його проведення. У разі відмови військовослужбовця надати письмові пояснення по суті службового розслідування особа, яка проводить службове розслідування, складає акт про відмову, який засвідчується підписами не менше двох присутніх осіб.

Особи, які проводять службове розслідування, мають право: запрошувати до місця проведення службового розслідування військовослужбовців, стосовно яких проводиться службове розслідування, інших військовослужбовців, цивільних осіб (за їх згодою), які були присутні під час вчинення правопорушення або яким відомі обставини, що стосуються правопорушення (далі - учасники службового розслідування); отримувати письмові пояснення (заповнені від руки або надруковані); з дозволу командира (начальника) військовослужбовця, який скоїв правопорушення, отримувати необхідні документи, які стосуються службового розслідування; за погодженням з особами, які опитуються, фіксувати їх пояснення технічними засобами з подальшим оформленням їх у письмовому вигляді; ознайомлюватися з необхідними документами, за потреби - знімати з них (отримувати) копії та долучати до матеріалів службового розслідування; отримувати інформацію, пов`язану із службовим розслідуванням, від юридичних і фізичних осіб з дотриманням вимог законодавства на підставі запиту посадової (службової) особи, яка призначила службове розслідування, чи інших уповноважених осіб відповідно до вимог законодавства України; проводити огляд місцевості, приміщення, предметів та документів, що стосуються службового розслідування, за результатами якого складати акт огляду з обов`язковим зазначенням: предмета огляду та його стислого опису; часу, дати, місця (населеного пункту) огляду; посади, військового звання, прізвища та імені особи, яка складає документ; військового звання, прізвища та імені посадової (службової) особи, яка бере участь у службовому розслідуванні (за необхідності); прізвища, імені, по батькові та фактичної адреси проживання двох присутніх осіб; фактичного місцезнаходження військової частини, установи, підприємства тощо; місця складання документа (номер службового кабінету або іншого приміщення); у разі використання технічних (відео-, фото- або аудіо-) засобів - цифрового пристрою, його назви, моделі; підписів присутніх осіб на кожному аркуші та їх прізвищ, ініціалів, підписів на останньому аркуші; підпису особи, яка склала акт огляду, на останньому аркуші.

Військовослужбовець, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: знати підстави проведення службового розслідування; бути ознайомленим про свої права та обов`язки під час проведення службового розслідування; відмовитися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом; давати усні, письмові або за допомогою технічних засобів пояснення, подавати документи, які стосуються службового розслідування, вимагати опитування (додаткового опитування) осіб, які були присутні під час вчинення правопорушення або яким відомі обставини, що стосуються правопорушення; з дозволу командира (начальника) отримувати копії документів, які стосуються службового розслідування, та долучати їх до власних пояснень; порушувати клопотання про витребування та долучення нових документів, видань, інших матеріальних носіїв інформації; висловлювати письмові зауваження та пропозиції щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності посадових (службових) осіб, які його проводять; ознайомлюватися з актом службового розслідування (у частині, що його стосується) після розгляду командиром (начальником); оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки та у порядку, визначені законодавством України.

Розділом V Порядку №608 визначено, що за результатами службового розслідування складається акт службового розслідування, який містить вступну, описову та резолютивну частини. У вступній частині акта службового розслідування зазначаються підстави призначення та проведення службового розслідування. В описовій частині акта службового розслідування зазначаються: посада, військове звання, прізвище, ім`я та по батькові, рік народження, освіта, термін військової служби та термін перебування на останній посаді військовослужбовця, стосовно якого проведено службове розслідування; неправомірні дії військовослужбовця; зв`язок правопорушення з виконанням військовослужбовцем обов`язків військової служби (якщо такий є); вина військовослужбовця; причинний зв`язок між неправомірними діями військовослужбовця та подією, що трапилась; вимоги нормативно-правових актів, інших актів законодавства, які було порушено; причини та умови, що сприяли правопорушенню; заперечення, заяви та клопотання особи, стосовно якої проведено службове розслідування, мотиви їх відхилення чи підстави для задоволення. У резолютивній частині акта службового розслідування зазначаються: висновки службового розслідування; пропозиції щодо притягнення винної особи (винних осіб) до відповідальності; інші заходи, спрямовані на усунення причин та умов, що призвели до правопорушення, які пропонується здійснити. Акт службового розслідування підписується особами, які його проводили. У разі виявлення суперечностей та незгоди з результатами службового розслідування кожна така особа має право висловити свою окрему думку, яка викладається на окремому аркуші (від руки або у друкованому вигляді) та долучається до акта службового розслідування. Після підписання акт службового розслідування подається на розгляд командиру (начальнику), який призначив розслідування. До акта службового розслідування додаються всі матеріали службового розслідування.

Згідно розділу VІ Порядку №608 за результатами розгляду акта та матеріалів службового розслідування, якщо вину військовослужбовця повністю доведено, командир (начальник) приймає рішення про притягнення військовослужбовця до дисциплінарної відповідальності, визначає вид дисциплінарного стягнення та призначає особу, якій доручає підготувати проект відповідного наказу. Вид дисциплінарного стягнення визначається особисто службовою особою, яка призначила службове розслідування, в аркуші резолюції або на висновку за результатами службового розслідування або безпосередньо в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Дисциплінарне стягнення накладається у строки, визначені Дисциплінарним статутом Збройних Сил України. Наказ (витяг з наказу) про притягнення до відповідальності доводиться до військовослужбовця у частині, що його стосується, під підпис із зазначенням дати доведення. Доведення здійснює безпосередній командир (начальник) військовослужбовця, який вчинив дисциплінарне правопорушення, або старший (за підпорядкуванням) командир (начальник). У разі відмови військовослужбовця поставити свій підпис про ознайомлення з наказом (витягом з наказу) про притягнення його до відповідальності складається акт про відмову. Зміст акта про відмову засвідчується підписами не менше двох свідків цього факту. Примірники акта службового розслідування надсилаються службовим особам, яких стосуються наведені у висновку пропозиції, та до відповідних структурних підрозділів органів військового управління. Якщо військовослужбовець вважає, що не вчинив правопорушення, він має право протягом місяця з дня накладення дисциплінарного стягнення подати скаргу старшому командиру (начальнику) або звернутися до суду у визначений законом строк.

З матеріалів службового розслідування слідує, що згідно бойового розпорядження від 03.09.2023 №6/3/1/396кп/дск особовий склад 2 стрілецького батальйону військової частини НОМЕР_2 залучено до виконання завдань за призначенням із захисту країни, її територіальної цілісності та недоторканості в умовах воєнного стану.

Як зазначено в акті службового розслідування, з рапорту командира 2 стрілецького батальйону ОСОБА_3 та доповіді командира військової частини НОМЕР_2 стало відомо, що 07.10.2022 під час перевірки особового складу підрозділу в районі розташування н.п. Куп`янськ виявлено відсутність головного сержанта 3 стрілецького взводу 4 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону ОСОБА_1 , який самовільно залишив місце служби з метою ухилення від військової служби без зброї.

Вказане також підтверджується поясненнями, наданими командиром 4 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону військової частини НОМЕР_2 ОСОБА_5 та командира відділення кулеметного взводу 2 стрілецького батальйону військової частини НОМЕР_2 ОСОБА_6 .

Позивачем не надано до суду та матеріали справи не містять жодних доказів щодо перебування позивача 07.10.2022 - 17.10.2022 в місці розташування військової частини НОМЕР_2 .

Суд відмічає, що відповідно до витягу з наказу командира військової частини НОМЕР_5 від 17.10.2022 №279, військовослужбовця за призовом молодшого сержанта ОСОБА_1 , головного сержанта 3 стрілецького взводу 4 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону, призначеного в розпорядження командира частини наказом командира військової частини НОМЕР_4 від 09.05.2022 №61-РС, зараховано в розпорядження командира частини з 17.10.2022.

Доказів щодо скасування чи визнання протиправним зазначеного наказу позивачем до суду не надано.

З аналізу приписів Дисциплінарного статуту Збройних Сил України та Порядку проведення службового розслідування у Збройних Силах України, затвердженого наказом Міністерства оборони України від 21.11.2017 №608 слідує, що особа, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право давати усні та письмові пояснення, робити заяви, подавати документи. Пояснення особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, є однією з важливих гарантій об`єктивного службового розслідування та захисту законних прав й інтересів особи від безпідставного застосування стягнення та інших негативних наслідків.

Суд зазначає, що будь-яких доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 був повідомлений про призначення та проведення службового розслідування, а також того що він відмовився від надання пояснень під час службового розслідування, призначеного наказом командира військової частини НОМЕР_2 від 07.10.2022 №2610, матеріали службового розслідування не містять та під час судового розгляду таких доказів також не надано.

Також, як вже зазначалось судом вище, розслідування проводиться за участю безпосереднього начальника військовослужбовця, який вчинив дисциплінарне правопорушення (частина друга статті 85 Дисциплінарного статуту, пункт 12 розділу ІІІ Порядку №608).

Суд встановив, що службове розслідування стосовно позивача проведено на підставі наказу командира військової частини НОМЕР_2 від 07.10.2022 №2610 одноособово заступником командира 6 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону з морально-психологічного забезпечення ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 31 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України начальники, яким військовослужбовці підпорядковані за службою, у тому числі і тимчасово, є прямими начальниками для цих військовослужбовців. Найближчий до підлеглого прямий начальник є безпосереднім начальником.

Враховуючи, що ОСОБА_1 займав посаду головного сержанта 3 стрілецького взводу 4 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону військової частини НОМЕР_2 , суд приходить до висновку, що службове розслідування проведене без участі безпосереднього начальника позивача.

Щодо строків проведення службового розслідування суд зазначає наступне.

Відповідно до абзаців 2 пункту 3, пункту 13 Розділу ІІІ Порядку №608, днем початку службового розслідування вважається день видання наказу про його призначення. Днем закінчення службового розслідування вважається день надання командиру (начальнику), який призначив службове розслідування, акта службового розслідування та матеріалів на розгляд, визначений в наказі про призначення службового розслідування.

Службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення командиром (начальником). В окремих випадках цей строк може бути продовжено командиром (начальником), який призначив службове розслідування, або старшим командиром (начальником), але не більше ніж на один місяць.

Загальний строк службового розслідування не може перевищувати двох місяців.

Службове розслідування відносно позивача призначене командиром військової частини НОМЕР_2 від 07.10.2022 №2610.

Таким чином, максимальний строк його проведення - до 07.12.2022.

Разом з тим, акт службового розслідування затверджений командиром військової частини НОМЕР_2 09.12.2022.

При цьому, строк службового розслідування не був продовжений командиром військової частини НОМЕР_2 , як того вимагає Порядок №608.

Наказом командира військової частини НОМЕР_2 від 30.11.2022 №3549, тобто після спливу одного місяця з дня призначення наказом від 07.10.2022 №2610 службового розслідування відносно ОСОБА_1 , вказане службове розслідування перепризначене.

Суд зазначає, що видання командиром в даному випадку наказу "Про перепризначення службового розслідування" від 30.11.2022 №3549 свідчить про те, що службове розслідування відносно ОСОБА_1 не було продовжене, як того вимагає пункт 13 Розділу ІІІ Порядку №608, що є порушенням порядку проведення службового розслідування відносно позивача.

Згідно з п. 5 розділу V Порядку №608, акт службового розслідування підписується особами, які його проводили. У разі виявлення суперечностей та незгоди з результатами службового розслідування кожна така особа має право висловити свою окрему думку, яка викладається на окремому аркуші (від руки або у друкованому вигляді) та долучається до акта службового розслідування.

Проте, судом встановлено, що акт службового розслідування, проведеного заступником командира 6 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону з морально-психологічного забезпечення ОСОБА_4 , не підписаний останнім, а також не містить дати його складання (відповідні графи пусті).

За таких підстав, суд дійшов висновку, що відповідачем було порушено процедуру проведення службового розслідування.

Також, оцінюючи обґрунтованість спірного наказу від 09.12.2022 №2614 суд виходить із того, що відповідний наказ має прийматися на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, підтверджених доказами, які були досліджені під час розгляду акту службового розслідування та які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню.

Суд наголошує, що в межах даної адміністративної справи судом надана оцінка виключно процедурним аспектам прийняття відповідачем оскаржуваного рішення та встановлено невідповідність останнього критеріям, які визначені частиною 2 статті 2 КАС України.

З огляду на вищенаведені норми чинного законодавства та встановлені фактичні обставини справи, суд дійшов висновку, що наказ командира військової частини НОМЕР_2 від 09.12.2022 №2614 "Про результати службового розслідування" є таким, що винесений з порушенням процедури проведення службового розслідування, а тому є протиправним та підлягає скасуванню в частині вжиття заходів дисциплінарного характеру відносно військовослужбовця за призовом по мобілізації сержанта 3 стрілецького взводу 4 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону військової частини НОМЕР_2 молодшого сержанта ОСОБА_1 .

Судом враховується, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення адміністративного позову.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 (код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ командира Військової частини НОМЕР_2 від 09.12.2022 №2614 "Про результати службового розслідування" в частині вжиття заходів дисциплінарного характеру відносно військовослужбовця за призовом по мобілізації сержанта 3 стрілецького взводу 4 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону військової частини НОМЕР_2 молодшого сержанта ОСОБА_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням приписів п. 3 Прикінцевих положень КАС України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Біленський О.О.