Справа № 500/6029/23
Суддя: Баб'юк Петро Михайлович
Дата ухвалення: 2023-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/6029/23

21 грудня 2023 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Баб`юка П.М., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Житомирського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Тернопільського окружного адміністративного суду із позовом до Житомирського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, в якому просить:

визнати протиправними дії Житомирського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки щодо відмови ОСОБА_1 в проведенні виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільнені відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100;

зобов`язати Житомирський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що на виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 02.12.2020 у справі № 420/8621/20 Житомирський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки виплатив позивачу індексацію грошового забезпечення, що підтверджується випискою по картковому рахунку AT "ПриватБанк" від 17.09.2021.

На виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 31.01.2022 у справі № 420/23595/21 Житомирський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки виплатив позивачу грошову допомогу, передбачену частиною 2 статті 15 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" від 20.12.1991 № 2011-XII в розмірі 50% місячного грошового забезпечення за 28 повних календарних років з врахуванням до складу місячного грошового забезпечення щомісячної додаткової грошової винагороди у розмірі 60%, що підтверджується випискою по картковому рахунку AT "ПриватБанк" від 22.07.2022.

01.08.2022 року позивач звернувся до Житомирського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки з проханням нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 однак отримав відмову, що і слугувало підставою для звернення до суду із відповідним позовом.

Також у позовній заяві позивач просить поновити процесуальний строк на звернення до суду в обґрунтування чого вказує, що статтею 233 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) встановлено строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів.

19.07.2022 набули чинності зміни до статті 233 КЗпП України, внесені Законом України від 01.07.2022 № 2352-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" (далі - Закон № 2352-ІХ).

Так, частиною 2 статті 233 КЗпП (у редакції, чинній з 19.07.2022) передбачено, що із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

При цьому, Постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 11.03.2020 №211 з 12.03.2020 на всій території України запроваджено карантин.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 № 540-ІХ КЗпП України доповнено главою XIX такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину".

Постанова Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 11.03.2020 № 211 діяла до 30.06.2023.

З огляду на викладене позивач вважає що процесуальні строки на звернення з даним позовом до суду підлягають поновленню.

Ухвалою судді від 25.09.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

20.10.2023 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник позивача, серед іншого вказує, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Зазначено, що позивач дізнався про порушення свого права на виплату середнього заробітку отримавши грошові кошти, виплачені на виконання рішень Одеського окружного адміністративного суду, тобто під час проведення таких виплат 17.09.2021 року та 22.07.2022 року. Однак звернувся до суду 20.09.2023 при цьому заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду не подав, не навів об`єктивних обставин, які б не дозволяли йому звернутися до суду у визначений законодавством строк, не навів поважних причин для поновлення такого строку (арк. справи 25-28).

Визначаючись щодо наведеного, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк. За частиною першою статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Визначення законодавцем строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

За статтею 47 КЗпП України роботодавець зобов`язаний виплатити працівникові при звільненні всі суми, що належать йому від підприємства, установи, організації, у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, а саме в день звільнення або не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Непроведення з вини власника або уповноваженого ним органу розрахунку з працівником у зазначені строки є підставою для відповідальності, передбаченої статтею 117 КЗпП України, тобто виплати працівникові його середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

З огляду на те, що строк звернення до суду за вирішенням цього публічно-правового спору щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні охоплюється спеціальною нормою частини п`ята статті 122 КАС України, відсутні підстави для застосування у спірних правовідносинах частини першої статті 233 КЗпП України.

Так, Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у постанові від 11 лютого 2021 року у справі №240/532/20 сформулював правовий висновок, згідно із яким строк звернення до суду за вирішенням публічно-правового спору щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, як і у цьому випадку, охоплюється спеціальною нормою частини п`ятої статті 122 КАС України, а саме строк звернення до суду обмежується місячним строком.

Отже звернення до суду з позовом про стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку (стаття 117 КЗпП України) обмежене строком, який визначений у частині п`ятій статті 122 КАС України і становить один місяць (з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів), а не тримісячний строк визначений ст.233 КЗпП України, як помилково вважає позивач.

З урахуванням наведеного, суд приходить до переконання, що після фактичного розрахунку за зобов`язаннями (17.09.2021 та 22.07.2022) позивач мав право звернутися до суду з вимогами про стягнення середнього заробітку на підставі статті 117 КЗпП України, але реалізувати це право він міг протягом одного місяця відколи відбувся фактичний розрахунок.

Суд не встановив поважних причин пропуску позивачем строку звернення до суду з вказаним позовом, в тому числі з врахуванням обставин наведених у позовній заяві.

Згідно з ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Згідно з ч.3 ст.123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачу слід подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення строку (за наявності).

Крім цього, положеннями ч.1 ст.25 КАС України встановлено, що адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

З аналізу вищенаведеної правової норми видно, що для рішень, дій або бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які допущені стосовно конкретної юридичної особи, встановлена альтернативна підсудність - за вибором позивача.

Альтернатива полягає у вільному виборі позивачем суду, до якого він може звернутися: за його за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) або за місцезнаходженням відповідача.

Згідно інформації з Єдиного державного демографічного реєстру №372503 від 20.12.2023, зареєстрованим місцем проживання позивача - ОСОБА_1 є АДРЕСА_1 .

Відповідачем у справі є Житомирський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки, місцезнаходження якого є вул. С.Параджанова, 4, м. Житомир, Житомирська область.

У позовній заяві вказано адресу позивача АДРЕСА_2 .

При цьому, позивач не надав суду доказів реєстрації у встановленому законом порядку місця проживання (перебування, знаходження) на території юрисдикції Тернопільського окружного адміністративного суду (Тернопільської області), в тому числі за вказаною адресою.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.4 КАС України адміністративний суд - суд, до компетенції якого цим Кодексом віднесено розгляд і вирішення адміністративних справ.

Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи № 202/1373/17-ц зокрема, вказала, що поняття "суд, встановлений законом" включає в себе у тому числі таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

При цьому, рішення суду підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил юрисдикції (підсудності), визначених статтями 20, 22, 25-28 цього Кодексу (ч.1 ст.318 КАС України).

Отже, з метою визначення підсудності даного спору позивачу слід надати докази реєстрації у встановленому законом порядку місця проживання (перебування, знаходження) на території юрисдикції Тернопільського окружного адміністративного суду (Тернопільської області).

Відповідно до ч.13 ст.171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, процесуального законодавства, тому її слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення строку (за наявності); доказів реєстрації у встановленому законом порядку місця проживання (перебування, знаходження) на території юрисдикції Тернопільського окружного адміністративного суду (Тернопільської області).

З урахуванням зазначеного, керуючись статтями 123, 160, 161, 169, 171, 256, 293 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду, що зазначені ОСОБА_1 у позовній заяві.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання необхідних документів вказаних в даній ухвалі на адресу суду:46001 м.Тернопіль, вул. Грушевського, 6.

Роз`яснити позивачу, що уразі не усунення зазначених недоліків у встановлений судом строк, відповідно до ч.15 ст.171 КАС позовна заява буде залишена без розгляду.

Копію ухвали направити позивачу.

Роз`яснити учасникам справи, що адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала складена і підписана 21.12.2023.

Головуючий суддя Баб`юк П.М.