Справа № 240/25642/22
Суддя: Чернова Ганна Валеріївна
Дата ухвалення: 2023-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 108070100
Житомирський окружний адміністративний суд у складі: судді Чернова Г.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства "Колос" до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
В обґрунтуванням заявлених вимог зазначено, що контролюючий орган протиправно нарахував йому пеню за порушення строків розрахунків в ЗЕД до закінчення граничних термінів для розрахунків за цими контрактами звернувся до Економічних судів за місцезнаходженням контрагентів з позовами про стягнення заборгованості. При цьому позивач наполягає на тому, що строки нарахування пені зупиняються з дати прийняття позовної заяви якою є дата направлення позову поштою.
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, визначено дату проведення підготовчого судового засідання.
Контролюючим органом подано відзив на позов, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки факт порушення строків розрахунків є доведеним та позивачем не заперечується. Позиція контролюючого органа ґрунтується на тому, що строки нарахування пені зупиняються з дати фактичного прийняття позовної заяви Економічним судом, а не з дати направлення відповідного позову поштою.
У письмових поясненнях по суті спору учасники справи наполягали на своїй позиції та посилалися на сталу судову практику в аналогічних спорах.
Після з`ясування позиції учасників справи та дослідження наявних у матеріалах справи доказів, судом без виходу до нарадчої кімнати було винесено протокольну ухвалу про перехід до подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що посадовими особами ГУ ДПС у Житомирській області, на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.78.1.1 п. 78.1 статті 78, ст.82 Податкового кодексу України, з урахуванням змін пп. 69.2 п. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України та наказу начальника ГУ ДПС від 31.08.2022 №1143-п, проведена документальна позапланова виїзна перевірка приватно - орендного сільськогосподарського підприємства «КОЛОС» з питань дотримання вимог валютного законодавства при виконанні зовнішньоекономічних контрактів від 05.02.2020 №КOL050220/TRD та від 05.02.2020 №КOL050220/ТRD/2 за період з 01.10.2021 по 31.08.2022 (акт від 08.09.2022 №5344/06-30-07-07/03743405),
За результатами перевірки встановлено порушення пункту 2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-УПІ «Про валюту і валютні операції» при виконанні зовнішньоекономічних контрактів від 05.02.2020 №КOL050220/TRD та №КOL050220/ТRD/2 укладених з нерезидентом «BOGAR INVESTMENTS LIMITED» (Британські Віргінські Острови).
Позивач, не погодився з позицією контролюючого органа та звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч.1, 2 ст.13 Закон України № 2473-VШ «Про валюту та валютні операції» Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Відповідно до ч.5 ст.13 вказаного Закону порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
Постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5,яка набрала чинності з дня введення в дію Закону України «Про валюту і валютні операції», затверджено Положення Про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, пунктом 21 якого встановлено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Закон України № 2118-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану», яким установлено, що:
69. Установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визна чених у цьому пункті.
69.9. Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
У відповідності до ст. 19-1.1.: контролюючі органи .. виконують такі функції,
19-1.1.4. здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.
Крім того, хоча і розмір пені встановлений Законом України "Про валюту і валютні операції", однак стягнення пені проводиться за Податковим кодексом України (ст. 131. ст. 132 ПКУ)
Таким чином, строки розрахунків в ЗЕД передбачені законодавством, контроль за дотримання яких покладено на контролюючі органи, а тому є зупиненими.
Окрім цього, в пунктом 4.1.4. ПК України встановлена «презумпція правомірності рішень платника податку» в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.
Згідно з п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України корона вірусної хвороби, штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за порушення, визначені в абзацах другому дев`ятому цього пункту.
Протягом періоду з 01Постанширенню на території України корона вірусної хвороби, платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.
Законом України «Про внесення змін до ПК України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» від 16.01.2020 № 466-ІХ, в редакції від 01.01.2021, підпункт 14.1.162 ПК України викладено в наступній редакції: «14.1.162. пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов 'язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених в увстановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи».
Відповідно до п.п. 54.3.3. п. 54.3. статті 54 ПК України, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення, у сфері зовнішньоекономічної діяльності; є контролюючий орган.
Отже, ПК України визначено, що пеня за порушення строків розрахунків в іноземній валюті є різновидом грошового зобов`язання платника податків та застосовується контролюючим (податковим) органом в порядку, який передбачений для прийняття податкових повідомлень-рішень, а Закон України «Про валюту і валютні операції», зокрема стаття 13, містить лише встановлення такого виду відповідальності, як пеня за порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею.
Таким чином, пеня за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті відповідно до вимог ПК України з 01.01.2021 є одним із різновидів пені в розумінні приписів підпункту14.1.162 пункту 14.1. ст. 14 ПК України та відповідно нарахування пені у період з 01.01.2021 суперечить положенням абз. 11 п.52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» ПК України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2023 №229 карантин по COVID-19 було продовжено до 31.05.2022.
Крім того, введення в Україні військового стану є загальновідомим фактом, а тому в зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків за зовнішньоекономічним контрактом та нарахування мали бути зупинені на весь період дії форс-мажорних обставин.
Суд погоджується із доводами позивача , що введення воєнного стану стало для позивача форс-мажором, тобто надзвичайною і непідвладною волі сторін договору поставки, внаслідок якої позивач не зміг через невиконання контрагентом-нерезидентом своїх зобов`язань щодо розрахунку за товар, вчинити дії щодо подання до суду позову.
За нормами глави 11 Податкового кодексу України, "Відповідальність", які набрали чинності з 01.01.2021, платник податків може нести відповідальність лише за наявності у його діях вини;
Також, суд враховує те, що Позивач не припустив порушення строків розрахунків за Контрактом від 05.02.2020 №KOL050220/TRD, а порушення таких строків допустило BOGAR INVESTMENTS LIMITED, тобто нерезидент.
Згідно із п. 109.1 ст. 109 ПК України, податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.
Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Статтею 112 ПК України, встановлені загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи
Згідно із п. 112.1 ст. 112 ПК України, особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до п. 112.2 ст. 112 ПК України, особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.
Пунктом 112.7 статті 112 ПК України, визначено, якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, про не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.
Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.
Такий підхід відповідає принципу індивідуальної податкової відповідальності, який неодноразово наголошувався Верховним Судом та Європейським судом з прав людини. Вищенаведений висновок Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) неодноразово підтвердив у рішеннях по справах "Булвес АД проти Болгарії", "Бізнес Сепорт Сентре проти Болгарії", "Сєрков проти України", "Інтерсплав проти України" та ін.
Окрім того, у відповідності до ст. 129.9.ПК України: Пеня не нараховується, а нарахована пеня підлягає анулюванню в таких випадках:
129.9.7. вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану;
Указом Президента України від 24.02.2022 р. №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 р. №2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Таким чином, законом №2120 від 15.03.2022 № 2120-IX встановлено не нарахування пені, а також анулювання нарахованої пені відповідно до статті 129 ПКУ у разі вчинення особою діяння (дії або бездіяльності) внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану, а також в інших випадках, передбачених ПКУ (підпункт 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 ПКУ).
Відповідно до частини сьомої статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до впровадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до впровадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
Як було вказано позивачем, вони звернулися до Господарського суду міста Києва із позовом до БОГАР ІНВЕСТМЕНТС ЛІМІТЕД - BOGAR INVESTMENTS LIMITED про стягнення заборгованості в розмірі 115 263,00 доларів США.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.04.2022 позовну заяву залишено без руху, а згодом Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.05.2022 відкрито провадження у справі 910/2936/22.
Позивач звернувся в Господарський суд м. Києва з позовною заявою від 24 лютого 2022 надісланою 17 березня 2022 (це вбачається з квитанції і опису вкладення), але податковий орган зупиняє нарахування пені лише з 3 квітня 2022 (тобто з моменту винесення ухвали про залишення без руху позовної заяви, а не з моменту звернення чи надсилання позовної заяви).
У Постанові Пленуму Вищого господарського суду України від 29 травня 2013 року N 10 "Про деякі питання практики застосування позовної давності у вирішенні господарських спорів" зазначено, що з урахуванням положення частини четвертої статті 51 Господарського процесуального кодексу України днем подання позову слід вважати дату поштового штемпеля підприємства зв`язку, через яке надсилається позовна заява, а в разі подання її безпосередньо до господарського суду - дату реєстрації цієї заяви в канцелярії суду.
Аналіз наведеного дає підстави для висновку, що дата звернення резидента із позовом до суду про стягнення з нерезидента заборгованості за ЗЕД контрактом або дата відправлення позову поштою є датою прийняття позовної заяви судом, внаслідок чого зупиняється нарахування пені за порушення строків здійснення розрахунків у іноземній валюті, як це передбачено положеннями частини сьомої статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції".
Також даний висновок викладений в судових рішеннях по справі N 520/7484/21.
Таким чином, підставою для зупинення нарахування пені за порушення термінів, передбачених статтями 1, 2 Закону № 185/94-ВР, є факт прийняття до розгляду судом. Міжнародним комерційним арбітражним судом чи Морською арбітражною комісією при Торгово-промисловій палаті України позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, яка виникла внаслідок недотримання нерезидентом строків, передбачених експортними чи імпортними контрактами, а підставою для несплати пені за порушення відповідних строків - рішення суду про задоволення позову.
Згідно з частинами першою та другою статті 17 «Арбітражне провадження» Регламенту Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України, затвердженого рішенням президіуму Торгово-промислової палати України 17.04.2007протоколМ18 (1), провадження у справі порушується постановою голови МКАС про прийняття справи до провадження за фактом подання до МКАС належним чином оформленої позовної заяви, оплаченої реєстраційним збором у відповідності до Положення про арбітражні збори і витрати.
Днем подання позовної заяви вважається день її вручення МКАС, а при відправці позовної заяви поштою - дата штемпеля на конверті поштового відомства місця відправлення.
Аналіз зазначених правових норм свідчить, що дата звернення резидентом із позовом до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України про стягнення з нерезидента заборгованості за експортним контрактом або дата відправлення позову поштою є датою прийняття позовної заяви судом, внаслідок чого зупиняється нарахування пені за порушення строків здійснення розрахунків у іноземній валюті, встановлених статтями 1, 2 Закону№ 185/94-ВР, і пеня за їх порушення не сплачується.
Аналіз наведеного дає підстави для висновку, що дата звернення резидента із позовом до суду про стягнення з нерезидента заборгованості за ЗЕД контрактом або дата відправлення позову поштою є датою прийняття позовної заяви судом, внаслідок чого зупиняється нарахування пені за порушення строків здійснення розрахунків у іноземній валюті, як це передбачено положеннями частини сьомої статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції".
Також даний висновок викладений в судових рішеннях по справі № 520/7484/21.
Враховуючи те, що позивач подав на пошту позовні заяви, 17 березня 2022, з вимогами про стягнення заборгованості за відповідними ЗЕД договорами до завершення граничних термінів розрахунків за такими ЗЕД контрактами, суд вважає, що підстави для нарахування пені відсутні.
Таким чином, суд дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог та скасування спірного податкового повідомлення-рішення щодо нарахування позивачу пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
Відповідачем у ході судового розгляду справи не доведено наявності достатніх правових підстав для прийняття спірного податкового повідомлення-рішення, з урахуванням чого суд дійшов висновку про його необґрунтованість та протиправність, а також про наявність підстав для його скасування.
За викладених обставин позов підлягає задоволенню.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Отже, понесені позивачем витрати зі сплати судового збору в розмірі 5010,00 грн. підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись статтями 2, 3, 6-10, 72-78, 90, 139, 241-246, -
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області на користь Приватно-орендного сільськогосподарського підприємства "Колос" судові витрати у розмірі 5010 гривень 00 копійок.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.В. Чернова