Справа № 420/28127/23
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2023-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку ст. 262 КАС України) адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «МІЦАР І КО» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває справа за адміністративним позовом Приватного підприємства «МІЦАР І КО» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України, в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС в Одеській області №7427119/38534412 від 04.10.2022 року, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №2 від 01.09.2022 року про проведення між продавцем ПП «МІЦАР І КО» та покупцем ТОВ «ВЕЛЕС-АГРО ЛТД» операції на суму 1136750,00 грн., з яких вартість товару без ПДВ 1062383,18 грн, та ПДВ 74366,82 грн;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №2 від 01.09.2022 року про проведення між продавцем ПП «МІЦАР І КО» та покупцем ТОВ «ВЕЛЕС-АГРО ЛТД» операції з продажу товарів на суму 1136750,00 грн., з яких вартість товару без ПДВ 1062383,18 грн, та ПДВ 74366,82 грн, та днем реєстрації зазначити фактичну дату її подання в Єдиний реєстр податкових накладних, а саме, 27 вересня 2022 року;

встановити строк для надсилання для реєстрації до Єдиного реєстру податкових накладних Розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 05.09.2022 №5 до податкової накладної від 01.09.2022 №2, згідно якого наведено коригування проведеної між продавцем ПП «МІЦАР І КО» та покупцем ТОВ «ВЕЛЕС-АГРО ЛТД.» операції з купівлі-продажу товару «Дизельне паливо» код УКТ ЗЕД , а саме зазначено, що було продано 22734 л. товару за ціною постачання без ПДВ 45,327103 грн./л на загальну суму без ПДВ 1030466,36 грн (менше від попередньої на 31916,82 грн.), та нараховано ПДВ 72132,64 грн. (менше від попереднього на 2234,18 грн), тобто загальна сума операції з ПДВ - 1102599,01 грн., - протягом 15 днів з дня виконання відповідачем рішення суду щодо реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної від 01.09.2022 №2.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним.

04.10.2022р. Відповідачем прийнято рішення про відмову в реєстрації податкової накладної №2 від 01.09.2022 р. з підстав ненадання платником податку копії документів - первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків- фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів ( робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Відповідачу були надані всі необхідні документи стосовно господарської діяльності Позивача (наявність трудових ресурсів та постачальників), де здійснюється господарська діяльність (наявність виробничих ресурсів, обладнання), описані відносини з контрагентами та надані всі первинні документи щодо здійснення операції.

Разом з цим, в квитанції та рішенні контролюючого органу не зазначено, які саме операції вважаються сумнівними, що саме цікавить контролюючий орган, які саме документи складені з порушенням законодавства, та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.

Зупинення реєстрації податкових накладних без переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної не надало позивачу можливості надати достатній обсяг підтверджуючих документів.

Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків.

Нечіткість формулювання контролюючим органів причин своїх сумнівів та відсутність конкретного переліку документів, що зацікавив контролюючий орган, призвело до того, що Позивачу довелося неодноразово звертатися з одними і тими самими поясненнями, доповнюючи їхній зміст, для переконання податкового органу, що Підприємство не є ризиковим. а здійснює прозору, відкриту, законослухняну діяльність.

Таким чином, безпідставні сумніви контролюючого органу, суперечливість у викладені підстав сумнівів (чи ризиковане придбання? чи ризикований продаж?) та відсутність чітких запитів конкретно визначених документів - призвели до безпідставною відмови Позивачу у реєстрації спірної податкової накладної, що є неправомірним.

Процесуальні дії.

Ухвалою суду від 19.10.2023 року залишено позовну заяву без руху у зв`язку з несплатою судового збору.

30.10.2023 року до суду за вхід. №ЕП/43360/23 (№ЕС/13392/23) надійшла заява з доказами сплати судового збору.

Ухвалою суду від 03.11.2023 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, за наявними у справі матеріалами (в порядку ст. 262 КАС України).

21.11.2023 року за вхід.№ЕС/15696/23 надійшов відзив на позовну заяву, в якому, зокрема наголошено, що факт виявлення ризиковості ПП «МІЦАР І КО», який був зазначений в квитанції №1 щодо зупинення реєстрації податкових накладних, вже був відомий позивачу при направлені податкової накладної на реєстрацію, оскільки відповідно до даний інформаційної системи контролюючого органу року контролюючим органом було прийняте рішення №29032 від 15.09.2022 року про відповідність платника податків критеріям ризиковості.

Після зупинення реєстрації ПН, платник податку направив засобами електронного зв`язку повідомлення №1 від 29.09.2022 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено.

Однак, за оскарженим рішенням відмовлено в реєстрації зазначених вище податкових накладних.

Рішення комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН про відмову в реєстрації податкової накладної та зобов`язання зареєструвати податкові накладні з приводу ПП «МІЦАР І КО» було прийнято у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів відповідно до пункту 5 Порядку №520.

У позовній заяві Позивач посилається на те, що для здійснення своєї господарської діяльності здійснює купівлю нафтопродуктів у таких постачальників як: ТОВ «АНВІТРЕЙД» (39898416), ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «СОКАР УКРАЇНИ» (37037544) та ТОВ «ТРАНСАЛЬЯНС» (32380847).

Однак, жодних документів на підтвердження походження товару на розгляд комісії регіонального рівня не надавались.

Окрім того, зазначені в позовній заяві товаро-транспорті накладні, акцизні накладні, договори зберігання пального (інвентаризаційні описи) банківські виписки, також відсутні в поданому пакеті документів платника податків.

Як наслідок, Позивач не підтвердив факт зберігання, транспортування, та сплату товару на адресу ТОВ «ВЕЛЕС-АГРО ЛТД».

Ухвалою суду від 24.11.2023 р. у задоволені клопотання представника Головного управління ДПС в Одеській області за вхід. №ЕС/15691/23 про залишення позову без розгляду відмовлено.

Ухвалою суду від 24.11.2023 р. адміністративний позов Приватного Підприємства «МІЦАР І КО» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії залишено без руху.

01.12.2023 р. за вхід.№42690/23 надійшла заява про поновлення строків звернення до суду.

Ухвалою суду від 07.12.2023 р. заяву представника позивача про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду від 04.12.2023 року за вхід. №42690/23 задоволено. Визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Приватне підприємство «МІЦАР І КО» зареєстровано як юридична особа Комінтернівським районним управлінням юстиції Одеської області 04.03.2013 року за №0016289, код форми власності - приватна (код 120).

КОД за ЄДРПОУ ПП «МІЦАР І КО» 38534412.

Місцезнаходження: Одеська область, Лиманський район, с. Крижанівка, вул. Дніпропетровська дорога, буд. 25. Офіс знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Южна дорога, буд. 2.

Взято на податковий облік в органах державної податкової служби 05.03.2013р. за №0. Директором, починаючи з 1 квітня 2014 року , та відповідальним за введення обліку та подання звітності підприємства є громадянин України ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , який призначений наказом вад 01.04.2014р. за №14.

Підприємство зареєстроване платником податку на додану вартість з 01.05.2013 року (індивідуальний податковий номер 70).

ПП «МІЦАР І КО» здійснює купівлю-продаж нафтопродуктів з контрагентами-постачальниками нафтопродуктів такі компанії як: 1 ТОВ «АНВІТРЕЙД», , 2 ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ`СОКАР Україна», , 3 ТОВ «ТРАНСАЛЬЯНС», .

20.12.2017 року між Постачальником ПП «МІЦАР І КО» та Покупцем ТОВ «ВЕЛЕС-АГРО ЛТД» був укладений Договір за №124 купівлі-продажу нафтопродуктів, відповідно до умов якого Постачальник зобов`язався організувати безперебійну заправку паливом автотранспорту Покупця, а Покупець прийняти та оплачувати паливо (п. 1.1.), ціна кожної партії Товару визначається згідно виставленого рахунку (п. 2.1.), рахунки на товар, що отримується Покупцем за видатковою накладною, мають бути сплачені протягом одного банківського дня (п.2.2.), право власності на паливо виникає у Покупця з моменту його фактичного отримання (п. 2.4). З моменту надходження оплати і до моменту отримання палива, Продавець зобов`язаний зберігати паливо (п.2.5.). Вартість зберігання палива включена у вартість палива і додатково не оплачується.

31.08.2022 року Покупець замовив чергову партію палива у Продавця.

ПП «МІЦАР І КО» виставило Покупцеві рахунок №136 від 31.08.2022 року на продаж палива на суму 1136750,00 грн, в т.ч. ПДВ 74366,82 грн.

01.09.2022 о 12:48:14 ТОВ «ВЕЛЕС-АГРО ЛТД» оплатило виставлений 31.08.2022 року рахунок №136 та перерахувало на розрахунковий рахунок ПП «МІЦАР І КО» грошові кошти у розмірі 1136 750,00 грн.

ПП «МІЦАР І КО» узгодив поставку замовленої кількості палива з одним із своїх постачальників - ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «СОКАР Україна», з яким укладено Договір поставки нафтопродуктів №1854-2020 від 02.01.2020 р.

TOB «ТОРГОВИЙ ДІМ «СОКАР Україна» підтвердив можливість поставки замовленого Товару, виставив рахунок на сплату 01.09.2022р. на суму 1 057 177,50 грн., в т.ч. ПДВ 69 161,14 грн.

01.09.2022 о 15:02:15 ПП «МІЦАР І КО» оплатило рахунок ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «СОКАР Україна» №91606 від 01.09.2022 р. та перерахувало на розрахунковий рахунок ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «СОКАР Україна» 1 057 177,50 грн.

На підтвердження зазначених відомостей надано виписку за банківським рахунком ПП «МІЦАР І КО» за 01.09.2022 року.

На підставі абз. 1 п. 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, Продавець товару ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «СОКАР Україна» склало податкову накладну №1 від 01.09.2022 року про проведення між продавцем ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «СОКАР Україна» та Покупцем ПП «МІЦАР І КО» операції з купівлі-продажу товару «Паливо дизельне ДП- Л-Євро5-В0» код УКТ ЗЕД , згідно якої було продано 22 734 л. товару за ціною постачання без ПДВ 43,457944 грн/л на суму без ПДВ 987 972,90 грн та нараховано ПДВ 69 158,103 грн., та продано 1 л товару за ціною постачання без ПДВ 43,46 грн/л на суму без ПДВ 43,46 грн та нараховано ПДВ 3,0422 грн., а всього проведено операцію на суму 1 057 177,50 грн., з яких вартість товару без ПДВ 988 016,36 грн, та ПДВ 69 161,14 грн.

Зазначена податкова накладна зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту - ЄРПН).

Також Продавцем ПП «МІЦАР І КО» було складено податкову накладну №2 від 01.09.2022 року про проведення між продавцем ПП «МІЦАР І КО» та Покупцем ТОВ «ВЕЛЕС-АГРО ЛТД.» операції з купівлі-продажу товару «Паливо дизельне ДП-Л-Євро5- В0» код УКТ ЗЕД , згідно якої було продано 22 735 л. товару за ціною постачання без ПДВ 46,728972 грн/л на суму без ПДВ 1 062 383,18 грн та нараховано ПДВ 74 366,5226 грн., а всього проведено операцію на суму 1136 750,00 грн., з яких вартість товару без ПДВ 1 062 383,18 грн, та ПДВ 74 366,82 грн.

05.09.2022 року відбулася видача оплаченого товару зі складу ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «СОКАР Україна» перевізнику ФОП ОСОБА_2 (код ОКПО НОМЕР_2 ), який діяв від імені ПП «МІЦАР І КО» на підставі Договору №01/09/2018 від 01.09.2018р.

На підтвердження видачі товару були видані/складені наступні документи:

видаткова накладна №6170 від 05.09.2022р.,

акт приймання - передачі №906170 від 05.09.2022р.,

товарно-транспортна накладна №151508 від 05.09.2022р.,

акцизна накладна №316 від 05.09.2022р.

05.09.2022 року товар був переданий представнику Покупця ТОВ «ВЕЛЕС-АГРО ЛТД.» Базяєву А.Ю. про що були видані/складені наступні документи:

товарно-транспортна накладна на відпуск палива дизельного №05092022 від 05.09.2022р.,

видаткова накладна №РН-000085 від 05.09.2022 р.,

акцизна накладна №160 від 05.09.2022 р.,

Директор Товариства Хомишинець В.Л. звернувся до ПП «МІЦАР І КО» із листом №05/09/22 від 05.09.2022 та з проханням про повернення на їхній рахунок залишку грошових коштів в сумі 34151,00 грн. (в листі Товариство повідомило про своє зобов 'язання зареєструвати розрахунок корегування).

05.09.2022 о 16:37:33 ПП «МІЦАР І КО» перерахувало на рахунок ТОВ «ВЕЛЕС- АГРО ЛТД» зайво сплачені кошти за дизельне пальне у розмірі 34151,00 грн, в т.ч. ПДВ 2 234,18 грн (на підтвердження надано виписку за рахунком за 05.09.2022р.) та склало розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 05.09.2022 №5 до податкової накладної від 01.09.2022 №2, згідно якого наведено коригування проведеної між продавцем ПП «МІЦАР І КО» та Покупцем ТОВ «ВЕЛЕС- АГРО ЛТД.» операції з купівлі-продажу товару «Паливо дизельне ДП-Л-Євро5-В0» код УКТ ЗЕД , а саме зазначено, що було продано 22734 л. товару за ціною постачання без ПДВ 45,327103 грн/л на загальну суму без ПДВ 1030466/36 грн (менше від попередньої на 31 916,82 грн), та нараховано ПДВ 72132,64 грн. (менше від попереднього на 2 234,18 грн), тобто загальна сума операції з ПДВ -1102599,01 грн.

З урахуванням граничних строків для реєстрації податкових накладних в ЄРПН, що визначені пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, позивачем 27.09.2022 року було відправлено на реєстрацію в ЄРПН підписану ЕЦП податкову накладну №2 від 01.09.2022 (зареєстрована в ЄРПН за №).

Проте, згідно Квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників в ЄРПН в результаті обробки поданої податкової накладної зазначено, що документ прийнято, реєстрація зупинена на підставі, що платник податку відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, у зв`язку із чим запропоновано надати пояснення.

Крім того, 15.09.2022 року Головою комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних було прийнято рішення від 15.09.2022 №29032 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, а саме п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, оскільки встановлено операції з придбання товару у суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості.

29.09.2022 року ПП «МІЦАР І КО» надіслало до податкового органу Повідомлення про подання пояснень та копій документів №1.

Квитанцією №2 від 29.09.2022 року підтверджено прийняття до розгляду Повідомлення №1.

04.10.2022 року було прийнято рішення №7427119/38534412 про відмову в реєстрації податкової накладної №2 від 01.09.2022 про проведення між продавцем ПП «МІЦАР І КО» та Покупцем ТОВ «ВЕЛЕС-АГРО ЛТД» операції на загальну суму з ПДВ 1136750, 00 грн., сума ПДВ 74366,82 грн., підстава для зупинення: у зв`язку із ненаданням платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг.

Також матеріали справи містять:

квитанцію №2 від 20.10.2022 року, якою Повідомлення №2 від 20.10.2022 р. про подання пояснень та копій документів не прийнято до розгляду, оскільки ПН/РК від 01.09.2022 р. №2 відсутня/ій у Реєстрі зупинених ПН/РК;

квитанцію №2 від 25.10.2022 року, якою Повідомлення №5 від 25.10.2022 р. про подання пояснень та копій документів не прийнято до розгляду, оскільки ПН/РК від 01.09.2022 р. №2 відсутня/ій у Реєстрі зупинених ПН/РК;

квитанцію №2 від 31.10.2022 року, якою Повідомлення №7 від 31.10.2022 р. про подання пояснень та копій документів не прийнято до розгляду, оскільки ПН/РК від 01.09.2022 р. №2 відсутня/ій у Реєстрі зупинених ПН/РК;

10.08.2023 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №12099 про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, на підставі Повідомлення №3 від 02.08.2023 р.

13.09.2023 року ПП «МІЦАР І КО» звернулося до Комісії центрального рівня зі скаргою від 12.09.2023 року на рішення від 04.10.2022 №7427119/38534412 про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

Згідно квитанції №2 документ доставлений 13.09.2023 о 17:04:11 до контролюючого органу Головного управління ДПС в Одеській області, Доброславської ДПІ, проте, документ не прийнятий Державною податковою службою України, оскільки відповідно до п. 3 Порядку, затвердженого постановою КМУ №1165 від 11.12.2019 р., скарга подається платником податку у строки, визначені статтею 56 Податкового кодексу України, з наступного дня після набрання чинності рішенням комісії регіонального рівня.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Відповідно до частини другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з частиною першої статті 17 Закону України "Про виконання рішення та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основних свобод та протоколи до неї і практику Європейського суду, як джерела права.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 20.10.2011 у справі "Рисовський проти України" (заява №29979/04) підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування", який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Також Європейський суд з прав людини у справі "Лелас проти Хорватії" зазначив, що державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати своєчасного виконання своїх обов`язків.

Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки", "Ґаші проти Хорватії", "Трґо проти Хорватії").

Спірні правовідносини виникли між сторонами стосується питань оподаткування.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (тут і далі - ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абзацами 1-3 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Абзацом 5 пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Відповідно до абзаців 9-10 пункту 201.10 статті 201 ПК України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України (абзац 15 пункту 201.10 статті 201 ПК України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246).

Відповідно до пункту 8 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Пунктом 14 Порядку №1246 визначено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Згідно з пунктом 15 Порядку №1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

У разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку (п. 17 Порядку № 1246).

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок №1165).

Згідно з пунктом 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до пунктів 7-8 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.

Пунктами 10-11 Порядку №1165 визначено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Отже, з вищенаведених норм вбачається, що після надсилання платником податку складеної ним податкової накладної (розрахунку коригування) до ДФС України, в автоматизованому режимі (тобто без участі працівників контролюючого органу) проводиться перевірка відповідності цієї податкової накладної (розрахунку коригування) критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений Наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року №520 (далі - Порядок №520).

Пунктом 2 Порядку №520 встановлено, що прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Відповідно до пункту 3 Порядку №520 комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі у терміни, визначені пунктом 9 цього Порядку, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу.

Згідно з пунктом 4 Порядку №520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до пункту 5 Порядку №520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Пунктом 7 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017 року №557, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 серпня 2017 року за №959/30827 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 01 червня 2020 року №261).

Пунктом 9 Порядку №520 визначено, що письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:

або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;

або направляє повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та / або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/ розрахунку коригування;

або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Платник податку має право подати до контролюючого органу додаткові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, протягом 5 робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення.

Додаткові письмові пояснення та копії документів, зазначені в абзаці шостому цього пункту, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017 року №557, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 серпня 2017 року за №959/30827 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 01 червня 2020 року №261).

За результатами розгляду поданих додаткових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем їх отримання, приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Якщо платник податку не надав додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі протягом 5 робочих днів, що настають за днем граничного строку їх подання, визначеного абзацом шостим цього пункту.

Згідно з пунктом 10 Порядку №520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання/часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, при отриманні Повідомлення;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Відповідно до пункту 11 вказаного Порядку №520 рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення.

З матеріалів справи вбачається, що в спірному рішенні Комісії ГУ ДПС в Одеській області №7427119/38534412 від 04.10.2022 року в якості підстави для відмови в реєстрації податкової накладної №2 від 01.09.2022 року вказано про ненадання платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано, підкреслити).

Водночас, з огляду на докази, надані позивачем до податкового органу після зупинення реєстрації податкових накладних, які надані до матеріалів справи, що повністю розкривають зміст господарських операцій, останнім підтверджено реальність здійснення господарських операцій, надані пояснення та копії бухгалтерських документів, якими підтверджується законність та реальність таких операцій на дату складання спірних податкових накладних.

Суд зазначає, що в якості недостатності наданих платником податку документів для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування слід розуміти надання таким платником не всіх документів, передбачених пунктом 5 Порядку №520.

Натомість, спірне рішення не містять жодного пояснення, які документи не надані.

Окрім іншого судом встановлено, що ПП «МІЦАР І КО» зверталось до податкового органу з Повідомленнями №2, №5, №7 від 20.10.2022 р., 25.10.2022 р., 31.10.2022 р., проте з отриманих квитанцій вбачається, що повідомлення до розгляду не прийнято, оскільки ПН/РК від 01.09.2022 р. №2 відсутня/ій у Реєстрі зупинених ПН/РК.

Пунктом 26 Порядку № 1165 передбачено, що комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком.

Згідно з пунктом 29 Порядку №1165 передбачено, що до складу комісій регіонального рівня входять посадові особи головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Комісія контролюючого органу складається з голови, заступника голови, секретаря та не менше семи членів (пункт 30 Порядку №1165).

Абзацом 5-6 пункту 40 Порядку №1165 визначено, що рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування.

Рішення комісії контролюючого органу приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії.

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.

Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови, секретарем та членами комісії, які брали участь у засіданні (абзаци 8-9 пункту 40 Порядку №1165).

Відповідно до пункту 46 Порядку №1165 у протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Пунктом 45 Порядку №1165 визначено, що розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи:

доповідь секретаря комісії;

доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби);

внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення;

оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання;

голосування;

оголошення головою комісії результатів голосування;

оформлення протоколу.

Отже, прийняття рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування) передбачає проведення комісією контролюючого органу відповідного засідання, на якому членами комісії розглядаються та аналізуються надані платником податків документи та пояснення з метою прийняття обґрунтованого рішення зі спірного питання.

Суд зазначає, що контролюючим органом не надано до суду копії протоколу засідання Комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що тим самим свідчить про порушення процедури прийняття спірного рішення.

Суд зазначає, що абзацом другим пункту 5 Порядку № 1165 регламентовано, що податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3). Пунктом 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, які є Додатком 3 до вказаного порядку, критерієм ризиковості здійснення операцій визначено обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі.

Пунктом 8 Додатку №1 до Порядку №1165 визначено, що до критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість належить: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Суд звертає увагу на те, що в квитанції про зупинення реєстрації спірної податкової накладної в якості підстав для її зупинення відповідачем вказано: відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН складена та подана платником податку, який відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому, контролюючим органом не було зазначено, яка саме податкова інформація зумовила висновки про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку. Водночас, у відзиві на позов відповідачем вказано про наявність рішення №29032 від 15.09.2022 року про відповідність платника податків критеріям ризиковості.

При цьому, віднесення позивача до категорії ризикових платників податків може, на думку суду, свідчити лише про обґрунтованість зупинення реєстрації податкової накладної, проте, не звільняє відповідача від обов`язку зазначити чіткий перелік документів, яких не вистачає для реєстрації податкової накладної.

Аналогічна правова позиція була висловлена П`ятим апеляційним адміністративним судом у постанові від 29.09.2021 року по справі №420/8725/21.

Як вже було зазначено вище, рішенням відповідної комісії податкового органу було відмовлено у реєстрації спірних податкових накладних з підстав ненадання документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.

При цьому, обсяг документів, які надаються платником податку на додану вартість з метою усунення сумнівів у контролюючого органу щодо легальності відповідної операції за наслідками якої складено податкову накладну, яку подано для реєстрації в ЄРПН, хоч і є визначеним у Порядку №520, проте завжди є унікальним та залежить від організації господарських взаємовідносин між суб`єктами господарювання, змісту договірних відносин між такими, а також особливостями законодавчого врегулювання діяльності тієї чи іншої сфери бізнесу.

Саме за результатами детального дослідження змісту документів наданих на підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній, імовірним є формування висновків щодо можливості чи неможливості реєстрації є ЄРПН податкової накладної, реєстрація якої була зупинена згідно із відповідною квитанцією.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 01.02.2023 у справі №140/506/22 (ЄДРСР 108724635).

Також, у постанові від 03.11.2021 у справі №360/2460/20 (ЄДРСР 100789179) Верховний Суд за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної до реєстрації в ЄРПН прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків із зазначенням необхідності надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд

Аналогічна позиція також висловлена у постанові Верховного Суду від 29.06.2022 у справі №380/5383/21 (ЄДРСР 105024835).

Суд зауважує, що згідно отриманої квитанції податкова накладна прийнята, але її реєстрацію зупинено з посиланням на п. 201.16 ст. 201 ПК України та п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В надісланій позивачу квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не було зазначено вичерпного переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН, що не надало позивачу можливості надати достатній обсяг підтверджуючих документів.

Верховний Суд у постанові від 16.02.2023 у справі №380/7648/22 (ЄДРСР 109063942) зазначив, що у випадку загальної вказівки щодо необхідності подати документи у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний саме в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття необґрунтованого рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 14.12.2022 у справі №560/11825/21 (ЄДРСР 107878016).

Зважаючи на наведену вище практику Верховного Суду щодо застосування норм Порядку №520 та Порядку №1165, вказані обставини в комплексному аналізі наявних у матеріалах справи доказів, що надавались для підтвердження правомірності реєстрації податкової накладної, підтверджують зроблені судом висновки про те, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені податковим законодавством, необхідні для реєстрації податкової накладної №2 від 01.09.2022 р.

Натомість, всупереч частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України контролюючий орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані Позивачем документи на підтвердження правомірності реєстрації податкової накладної в своїй сукупності не підтверджують правомірність спірного у справі індивідуального акту.

Аналогічний висновок у подібних правовідносинах висловлено Верховним судом у постанові від 01.12.2021 у справі №600/1878/20-а.

Оцінюючи наведені доводи, вказані відповідачем у відзиві на позов, суд зазначає, що саме у квитанції, якою зупинено подану до реєстрації ЄРПН податкову накладну, ГУ ДПС в Одеській області має окреслити зміст своїх вимог до первинних документів, які свідчать про підстави зупинення реєстрації податкової накладної.

Враховуючи узагальненість таких вимог позивачем надано на його розсуд копії первинних документів, які на його думку повністю розкривають зміст господарських операцій.

При цьому суд зазначає, що процедура реєстрації податкової накладної в ЄДПН не є тотожною процедурі проведення перевірки контролюючим органом під час здійснення податкового контролю.

Здійснення моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, що складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 25 жовтня 2019 року у справі №0340/1834/18 та від 12 листопада 2019 року у справі №816/2183/18.

Водночас, суд наголошує, що у цій справі не надається оцінка реальності здійснення господарських операцій, на підставі яких позивач склав спірні податкові накладні, оскільки це питання має досліджуватись під час здійснення податкового контролю, що включає в себе систему заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, зокрема, шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Індивідуальний акт, виданий суб`єктом владних повноважень є документом, прийнятим з метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований.

Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти є їх виражений правозастосовний характер.

Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.

Натомість, оскаржуване рішення податкового органу не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості індивідуального акта, та породжують їх неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Суд вважає за доцільне зазначити, що відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» практика Європейського Суду з прав людини є джерелом права та підлягає застосуванню національними судами при розгляді справ.

В своїй судовій практиці Європейський суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах Беєлер проти Італії [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, Онер`їлдіз проти Туреччини [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, Megadat.com S.r.l. проти Молдови (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і Москаль проти Польщі (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах Лелас проти Хорватії (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і Тошкуце та інші проти Румунії (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах Онер`їлдіз проти Туреччини (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та Беєлер проти Італії (Beyeler v. Italy), п. 119).

Крім того, Резолюцією Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977 урядам держав-членів рекомендовано керуватися у своєму праві й адміністративній практиці принципами, які наводяться у додатку до цієї резолюції.

Ці принципи застосовуються для захисту осіб, як фізичних, так і юридичних, в адміністративних процедурах відносно будь-яких індивідуальних заходів або рішень, які були прийняті в ході здійснення публічної влади і які за своїм характером безпосередньо впливають на їхні права, свободи або інтереси (адміністративні акти).

В ході реалізації цих принципів слід ураховувати належним чином вимоги щодо належного та ефективного управління, а також інтереси третіх сторін та основні публічні інтереси. У випадках, коли вимоги зумовлюють необхідність внесення змін або вилучення одного чи більше принципів у конкретних випадках або в специфічних сферах публічної адміністрації, слід докласти всіх можливих зусиль, відповідно до фундаментальних цілей цієї резолюції, для досягнення якомога вищого ступеня справедливості.

Такими принципами, згідно з Додатком до Резолюції, зокрема, є:

право бути вислуханим, що означає, що щодо будь-якого адміністративного акта, який за своїм характером може несприятливо впливати на права, свободи або інтереси особи, така особа може пред`явити факти й аргументи та, у відповідних випадках, докази, що будуть ураховані адміністративним органом;

виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується. Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що дії Комісії ГУ ДПС в Одеській області по прийняттю спірних рішень, в яких не зазначені підстави неврахування наданих позивачем документів та пояснень, свідчать про порушення відповідачем як принципу належного урядування, так і принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, свідчать про непрозорість та непередбачуваність дій відповідача, що перешкоджають можливості платника податків планувати в подальшому свою господарську діяльність.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі Компанія Вестберґа таксі Актіеболаґ та Вуліч проти Швеції Суд визначив, що …адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.

Однак, під час розгляду справи ГУ ДПС в Одеській області, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду належних і достатніх доказів, які спростовували б твердження позивача, не навів мотивів прийняття спірних рішень та неврахування наданих позивачем Комісії документів, а отже, не довів правомірності своїх рішень.

Таким чином, суд дійшов висновку, що враховуючи наявність у позивача передбачених чинним законодавством України документів, які свідчать про наявність підстав для реєстрації податкових накладних на виконання проведених господарських операцій між позивачем та його контрагентом, та приймаючи до уваги те, що такі документи були надані ГУ ДПС в Одеській області, останній не мав правових підстав для прийняття спірних рішень про відмову в реєстрації податкових накладних.

У зв`язку з цим, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №7427119/38534412 від 04.10.2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних №2 від 01.09.2022 року.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладну №2 від 01.09.2022 року, суд зазначає таке.

Згідно з частиною четвертою статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Пленум Вищого адміністративного суду України в пункті 10.3 Постанови від 20.05.2013 № 7 Про судове рішення в адміністративній справі зазначив, що суд може ухвалити постанову про зобов`язання відповідача прийняти рішення певного змісту, за винятком випадків, коли суб`єкт владних повноважень під час адміністративних процедур відповідно до закону приймає рішення на основі адміністративного розсуду.

Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R (80) 2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 № 1395/5, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але і не має права виходити за її межі.

Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта владних повноважень прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку №1246 накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом - Конвенція; рішення від 21.01.1999р. у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22.02.2007р. у справі "Красуля проти Росії", від 05.05.2011р. у справі "Ільяді проти Росії", від 28.10.2010р. у справі "Трофимчук проти України", від 09.12.1994р. у справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 01.07.2003р. у справі "Суомінен проти Фінляндії", від 07.06.2008р. у справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії") і тому надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору.

Відповідно до вимог частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на зазначене та згідно із ст.139 КАС України судові витрати Приватного підприємства «МІЦАР І КО» у загальній сумі 2684,00 грн., сплачені згідно квитанції ID №3482-5176-5938-4510 від 30.10.2023 року підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області.

Керуючись ст.ст. 2-9, 139, 241, 242-246, 250, 255, 293-297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Приватного підприємства «МІЦАР І КО» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС в Одеській області №7427119/38534412 від 04.10.2022 року, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №2 від 01.09.2022 року про проведення між продавцем ПП «МІЦАР І КО» та покупцем ТОВ «ВЕЛЕС-АГРО ЛТД» операції на суму 1136750,00 грн., з яких вартість товару без ПДВ 1062383,18 грн, та ПДВ 74366,82 грн.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №2 від 01.09.2022 року про проведення між продавцем ПП «МІЦАР І КО» та покупцем ТОВ «ВЕЛЕС-АГРО ЛТД» операції з продажу товарів на суму 1136750,00 грн., з яких вартість товару без ПДВ 1062383,18 грн, та ПДВ 74366,82 грн, та днем реєстрації зазначити фактичну дату її подання в Єдиний реєстр податкових накладних, а саме: 27 вересня 2022 року.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь Приватного підприємства «МІЦАР І КО» (адреса: 67562, Одеська область, Лиманський район, с. Крижанівка, Дніпропетровська дорога, буд. 25, ) судові витрати за сплату судового збору у розмірі 2684,00 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5, ЄДРПОУ ВП: 44069166).

Рішення набирає законної сили згідно ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст. ст. 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Приватне підприємство «МІЦАР І КО» (адреса: 67562, Одеська область, Лиманський район, с. Крижанівка, Дніпропетровська дорога, буд. 25, , електронна пошта: , )

Державна податкова служба України (адреса: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8, , електронна пошта: )

Головне управління ДПС в Одеській області (адреса: 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5, ЄДРПОУ ВП:44069166, телефон: , електронна пошта: )

Головуючий суддя Нінель ПОТОЦЬКА