Справа № 420/27888/23
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2023-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

12 грудня 2023 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Дубровної В.А.,

при секретарі: Самсоновій М.А.

за участю

позивача ОСОБА_1

представника позивача Нечепуренко В.О.

представників відповідача Левенця А.В., Дмітрієнко К.В.

розглянувши у підготовчому засіданні клопотання представника Головного управління Національної поліції в Одеській області про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

встановив:

І. Зміст вимог.

Адвокат Нечепуренко Віталій Олексійович, діючий в інтересах ОСОБА_1 (далі - позивачка, ОСОБА_1 ) звернувся до суду із позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Одеській області (далі - відповідач, ГУНП в Одеській області), в якому з урахуванням ухвали суду від 23.11.2023 року про роз`єднання позовних вимог, просить:

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 08.09.2023 № 2312 Про порушення службової дисципліни державними службовцями УФЗБО ГУНП в Одеській області, в частині щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення догана;

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 21.09.2023 № 2426 Про порушення службової дисципліни державним службовцем п`ятого рангу Т.Францевою, згідно з яким ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення попередження про неповну службову відповідність.

05.12.2023 року від представника відповідача до суду надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із не поважністю причин пропуску строку, встановленого ст. 78 Закону України Про державну службу. Дане клопотання обґрунтовано тим, що твердження позивачки щодо ознайомлення нею 04.10.2023 року з оскаржуваними наказами ГУ НП в Одеській області № 2312 від 08.09.2023 року та № 2426 від 21.09.2023 р. про накладення дисциплінарних стягнень не відповідають дійсності. Згідно відеозапису, доданого до клопотання, оскаржуваний наказ ГУНП в Одеській області № 2312 від 08.09.2023 щодо застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догана у присутності адвоката ОСОБА_2 був вручений позивачці 08.09.2023 р. Шодо наказу ГУНП в Одеській області про застосування до позивачки дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, то його електронну копію було направлено 22.09.2023 року на телефон позивачки з використанням засобів зв`язку електронної комунікації «WhatsApp Messenger». Тобто, з даним наказом ОСОБА_3 , було ознайомлено 24.09.2023 року, у відповідності до положень наказу ГУНП в Одеській області № 1000 від 24.04.2023 року. Крім того, наказ № 2426 від 21.09.2023 року було направлено позивачці 22.09.2023 року Укрпоштою. Відтак, позивачка фактично дізналась про можливе порушення своїх прав, свобод чи інтересів 08.09.2023 року та 24.09.2023 року відповідно. При цьому, Позивачка не була позбавлена можливості своєчасного звернення до суду, проте, своїм правом на оскарження не скористалася і подала адміністративний позов 12 жовтня 2023 року, тобто зі спливом процесуальних строків, встановлених спеціальним законодавством.

У підготовчому засіданні 12.12.2023 року представники відповідача підтримали дане клопотання та просили його задовольнити.

12.12.2023 року представником позивачки надано до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду, яким просить визнати причини пропуску строку для звернення до суду поважними та поновити його. Дане клопотання вмотивовано тим, що відповідно статті 78 Закону України «Про державну службу» рішення про накладення дисциплінарного стягнення може бути оскаржено державними службовцями до суду. Скарга подається протягом 10 календарних днів після одержання державним службовцем копії наказу (розпорядження) про накладення дисциплінарного стягнення. З адміністративним позовом про визнання протиправними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності, зокрема, й наказу від 08.09.2023 № 2312, позивачка звернулася до суду 12.10.2023 року. При цьому, 08.09.2023 р. співробітником поліції позивачці було надано наказ ГУНП в Одеській області від 08.09.2023 № 2312 в частині притягнення її до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення - «догана». Натомість, вважає, що наявні поважні причини пропуску строку звернення щодо оскарження вказаного наказу, оскільки після його отримання позивачка не була обізнаною про підстави призначення та проведення службової перевірки відносно неї, не була ознайомлена з наказом про її призначення, не запрошувалась на засідання дисциплінарної комісії для надання пояснень, не надавала пояснень, не була ознайомлена з матеріалами самої службової перевірки, була позбавлена можливості вносити зауваження до висновку, надавати додаткові пояснення, додаткові документи і матеріали, які мають значення для справи, також їй не було роз`яснено право на її оскарження. Лише 04.10.2023 після отримання у відділенні Укрпошти поштове відправлення № 570, в якому знаходилось запрошення, позивачка дізналася, що відносно неї проводиться службова перевірка та її, нібито,запрошують на засідання дисциплінарної комісії. Також, позивачка знаходилась на лікарняному, проходила курс лікування та перебувала у стані тимчасової непрацездатності, що підтверджується відповідними медичними документами, наданими до матеріалів справи. Щодо наказу ГУ НП в Одеській області від: 21.09.2023 № 2426 про застосування до позивачки дисциплінарного стягнення у вигляді «попередження про неповну службову відповідність», то з даним наказом вона ознайомилася лише 04.10.2023 р., отримавши його у відділенні Укрпошти в поштовому відправленні № 643, яке 22.09.2023 було направлено відповідачем на адресу її проживання.

У підготовчому засіданні 12.12.2023 року представник позивачки підтримав дане клопотання та просив його задовольнити.

III. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 18.10.2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 01.11.2023 року вирішено перейти до розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду, призначено підготовче засідання на 16.11.2023 р.

Протокольною ухвалою суду від 16.11.2023 року оголошено перерву у підготовчому засіданні у зв`язку з наданням представнику позивача часу для реєстрації в електронному суді, наступне підготовче засідання призначено на 23.11.2023 р.

Ухвалою суду від 23.11.223 року роз`єднано позовні вимоги у даній справі.

Протокольною ухвалою суду від 23.11.2023 р. оголошено перерву у підготовчому засіданні, наступне підготовче засідання призначено на 07.12.2023 р.

Протокольною ухвалою суду від 07.12.2023 року оголошено перерву у підготовчому засіданні для надання представником позивача заяви про поновлення строку звернення до суду, призначено підготовче засідання на 12.12.2023 року.

У підготовчому засіданні 12.12.2023 р. проголошено вступну та резолютивну частини ухвали суду.

IV. Обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

08.09.2023 року пунктом 1 наказу Головного Управління Національної поліції в Одеській області № 2312 Про порушення службової дисципліни державними службовцями УФЗБО ГУНП в Одеській області за скоєння дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 5, 6 частини другої 65 Закону України «Про державну службу», порушення вимог пунктів 1, 6, 7 частини першої статті 8, частини другої статті 9, пункту 8 частини другої статті 17 Закону України «Про державну службу», та підпунктів 1, 2 пункту 4 розділу V Положення про управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку Головного управління Національної поліції в Одеській області, затвердженого наказом ГУНП в області від 23.10.2021 № 2384, пункту 4.1 Правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Одеській області, затвердженого наказом ГУНП в області від 24.04.2023 року № 1000, пункту 1 розділу Ш посадової інструкції державного службовця п`ятого рангу ОСОБА_1 , начальника управління - головного бухгалтера управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ГУНП в Одеській області, притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення «догана». ( т. І а.с.44-46)

21.09.2023 р. наказом Головного Управління Національної поліції в Одеській області № 2426 Про порушення службової дисципліни державним службовцем п`ятого рангу Т.Францевою за скоєння систематичних дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1,8 частини першої статті 8, частиною другою статті 9 та пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», пунктом 4.1. Правил внутрішнього службового ( трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Одеській області, затвердженого наказом ГУНП в області від 24.04.2623 № 1000, державного службовця п`ятого рангу ОСОБА_1 , начальника управління - головного бухгалтера управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ГУНП в Одеській області, притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосувано дисциплінарне стягнення «попереджений про неповну службову відповідність». ( т. І а.с. 48-49).

21.09.2023 року супровідним листом Головного Управління Національної поліції в Одеській області за вих. № 55/2819 повідомлено ОСОБА_1 , що наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 21.09.2023 року № 2426 , який виданий на підставі подання дисциплінарної комісії ГУНП в області від 21.09.2023 р., її притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді «попереджений про неповну службову відповідність». Додатком до вказаного листа вказано копія наказу ГУНП в області від 21.09.2023 року № 2426 за 3 арк. ( т. І а.с. 50).

Відповідно до наявного у справі поштового конверту із зазначенням номеру відправлення рекомендованого повідомлення про вручення 570 та трекінгу поштових відправлень Укрпошти даний супровідний лист та оскаржувані накази ГУ НП в Одеській області від 08.09.2023 № 2312 та від 21.09.2023 № 2426 були отримані позивачем 04.10.2023 р. ( т. І а.с. 34, 35).

Оскільки позивачкою пропущено 10-денний строк звернення до суду, передбачений статтею 78 ЗУ «Про державну службу», після одержання копій оскаржуваних наказів про накладення дисциплінарного стягнення, відповідач вважає, що наявні підстави для залишення позову без розгляду.

V. Норми права, які застосував суд.

За положеннями пункту 17 частини першої статті 4 КАС України, публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частиною 1 статті 78 Закону України від 10.12.2015 року № 889-VIII Про державну службу( далі Закон № 889-VIII) передбачено, що рішення про накладення дисциплінарного стягнення може бути оскаржено до суду.

Скарга подається протягом 10 календарних днів після одержання державним службовцем копії наказу (розпорядження) про накладення дисциплінарного стягнення. ( частина 2 статті 78 цього Закону)

Відповідно до ч. 3 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Вказані норми кореспондуються з положеннями ч. 8 ст. 240 КАС України, згідно з якими суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

VI. Оцінка суду.

Аналіз наведених процесуальних норм дає підстави для висновку, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Під строком звернення до адміністративного суду розуміється строк, протягом якого особа має право звернутися з адміністративним позовом і розраховувати на одержання судового захисту. Дотримання цього строку є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності та неостаточності у відносинах.

Оскільки предметом оскарження у даній справі є накази відповідача про застосування до позивачки дисциплінарних стягнень у вигляді догани та попередження про неповну службову відповідність відповідно до Закону України від 10.12.2015 року № 889-VIII Про державну службу, то даний позов поданий у спірних правовідносинах, що виникли, в межах проходження позивачки публічної служби.

Верховний Суд у постанові від 29 січня 2019 року у справі №807/257/14 зазначив, що при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).

Тобто у контексті цьому судового спору застосуванню підлягає Закон України від 10.12.2015 року № 889-VIII Про державну службу, яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Разом з тим, первинна редакція статті 78 Закону № 889-VIII передбачала, що рішення про накладення дисциплінарного стягнення може бути оскаржено державними службовцями категорії "А" до суду, а категорій "Б" і "В" - до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, або до суду. Скарга подається протягом 10 календарних днів після одержання державним службовцем копії наказу (розпорядження) про накладення дисциплінарного стягнення.

На момент виникнення спірних правовідносин Законом № 117-IX від 19.09.2019 внесені зміни до частини першої статті 78 цього Закону шляхом викладення у такій редакції « Рішення про накладення дисциплінарного стягнення може бути оскаржено державними службовцями до суду».

Аналіз статті 78 Закону № 889-VIII свідчить про те, що в даному випадку є певні неточності законодавчого регулювання, оскільки попередня редакція відповідної норми вказувала на те, що рішення про накладення дисциплінарного стягнення може бути оскаржено державними службовцями категорії А до суду, а категорій Б і В - до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, або до суду.

У подальшому, при виключенні з закону норм щодо можливості оскарження рішення про накладення дисциплінарного стягнення до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, була залишена норма, яка встановлювала строк для такого оскарження.

За наведених обставин, враховуючи те, що позивачем обрано спосіб захисту порушеного права шляхом звернення до суду із позовною заявою в порядку КАС України, а не зі скаргою, при обчисленні строку звернення до суду з позовом у справі щодо оскарження рішень про накладення дисциплінарного стягнення до державного службовця, підлягає застосуванню частина 5 статті 122 КАС України, тобто позов може бути подано протягом місячного строку.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 817/1087/18, від 11 грудня 2019 року у справі №812/326/17, від 07 жовтня 2020 року у справі № 260/87/20.

З огляду на вказане позиції сторін щодо застосування до спірних правовідносин 10-денного строку звернення до суду, регламентованого статтею 78 Закону України від 10.12.2015 року № 889-VIII Про державну службу є помилковим.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, з позовними вимогами в частині оскарження вищевказаних наказів ГУ НП в Одеській області позивачка звернулась до суду 12.10.2023 року.

Як зазначалось вище, відповідно до копії рекомендованого повідомлення, оскаржений наказ ГУ НП в Одеській області № 2426 від 21.09.2023 позивачка отримала 04.10.2023 року, а отже місячний строк звернення до суду, передбачений ч. 5 ст. 122 КАС України, не є пропущеним.

Щодо покликання відповідача на обізнаність позивачки про наказ ГУНП в Одеській області № 2426 від 21.09.2023 року у зв`язку з направленням наказу ГУНП в Одеській області № 2426 від 21.09.2023 року його електронної копії 22.09.2023 року з використанням засобів зв`язку електронної комунікації WhatsApp Messenger, що підтверджується скріншотом WhatsApp Messenger, то суд не приймає до уваги наданий доказ з огляду на таке.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду у постанові від 21.06.2023 року у справі № 916/3027/21 суд може розглядати електронне листування між особами у месенджері (як і будь-яке інше листування), як доказ у справі, лише в тому випадку, якщо воно дає можливість суду встановити авторів цього листування та його зміст.

Відповідно до наданого відповідачем скріншоту з мобільного телефону ОСОБА_1 WhatsApp Messenger за 22.09.2023 року (т. ІІІ а.с. 167) неможливо дослідити зміст надісланих вкладень у повідомленні.

Оскільки відповідачем не надано інших доказів на підтвердження порушення позивачкою строку звернення до суду з вказаними позовними вимогами, тому суд дійшов висновку про необґрунтованість даного клопотання у цій частині.

Щодо дотримання позивачкою строку звернення до суду з позовними вимогами щодо протиправності наказу ГУ НП в Одеській області від 08.09.2023 № 2312, то у підготовчому засіданні позивачкою та її представником було визнано його отримання 08.09.2023 року, про що свідчить наданий відповідачем відеозапис.

Надаючи правовому оцінку доводам представника позивача щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду з вказаними позовними вимогами з огляду перебування позивачки на лікарняному, то суд вказує про таке.

Суд зазначає, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Як вбачається з наявних у справі інформаційних довідок з електронної системи охорони здоров`я, у період з 04.09.2023 р. по 18.09.2023 р. позивачка перебувала на лікарняному. ( т. І а.с. 31).

Разом з тим, з вказаної довідки не вбачається по-перше, що позивачка перебувала на стаціонарному лікуванні, по-друге, позивачкою у підготовчому засіданні підтверджено, що оскаржуваний наказ ГУ НП в Одеській області від 08.09.2023 № 2312 вона отримала біля будівлі ГУНП в Одеській області, що спростовує її перебування на стаціонарному лікуванні, адже вона вільно пересувалась по місту, що підтверджується наданим відповідачем відеозаписом.

В контексті вказаного суд вважає, що отримавши 08.09.2023 року оскаржуваний наказ разом зі своїм адвокатом, позивачка мала би спрогнозувати свої подальші дії щодо його оскарження.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Даний висновок суду узгоджується з позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 01 червня 2022 року справа № 640/4086/20 (адміністративне провадження № К/9901/35721/21).

Суд зауважує, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

VII. Висновок суду.

Відповідно до пункту 6 частини 5 статті 44 КАС України, учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно із ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оскільки з позовними вимогами в частині визнання протиправним та скасування наказу ГУ НП в Одеській області від 08.09.2023 № 2312 позивачка звернулась до суду поза межами строку, встановленого частиною 5 статті 122 КАС України, а зазначені у клопотанні від 12.12.2023 року підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнані неповажними та необґрунтованими, суд дійшов висновку про застосування процесуальних наслідків, передбачених ч. 8 ст. 240 КАС України, шляхом залишення вказаних позовних вимог без розгляду

Пунктом 2 ч. 2 ст. 183 КАС України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 4, 122, 123, 183, 243, 248, 250 КАС України, суд

ухвалив:

Визнати підстави, вказані у заяві ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду, в частині визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 08.09.2023 № 2312 Про порушення службової дисципліни державними службовцями УФЗБО ГУНП в Одеській області щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення догана неповажними.

Задовольнити клопотання представника Головного управління Національної поліції в Одеській області від 05.12.2023 р. про залишення позову без розгляду частково.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області в частині визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 08.09.2023 № 2312 Про порушення службової дисципліни державними службовцями УФЗБО ГУНП в Одеській області щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення догана - залишити без розгляду.

В іншій частині клопотання представника Головного управління Національної поліції в Одеській області від 05.12.2023 р. про залишення позову без розгляду відмовити.

Роз`яснити позивачу що постановлення ухвали про залишення позову у вказаній частині без розгляду не позбавляє його права звернутись до суду повторно в загальному порядку, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її підписання.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текстом ухвали складено 17.12.2023 року.

Суддя В.А. Дубровна