Справа № 520/36445/23
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2023-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 грудня 2023 р. № 520/36445/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Волошин Д.А., розглянувши матеріали позовної заяви Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

У С Т А Н О В И В :

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 06.01.2022 №;

- визнати протиправним та скасувати рішення про застосування фінансових санкцій від 06.01.2022 № .

Також, відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС України).

Так, частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 Податкового кодексу України в разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суддею встановлено, що позивачем оскаржуються податкове повідомлення-рішення від 06.01.2022 № та рішення про застосування фінансових санкцій від 06.01.2022 №.

Позивачем до подання до суду позову про оскарження вказаних рішень було застосовано процедуру адміністративного оскарження спірних рішень.

Отже, зважаючи на положення пункту 56.19 статті 56 Податкового кодексу України, позивачу встановлений місячний строк звернення до суду після закінчення процедури адміністративного оскарження.

Як встановлено суддею, рішення ДПС України за результатами розгляду скарги позивача було направлено на адресу позивача 24.01.2023, однак позивач не отримав відправлення та конверт повернувся на адресу ДПС України з відміткою "за закінченням терміну зберігання".

Відповідно до п. 42.2 ст.42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Згідно з п. 42.5 ст.42 ПК України у разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Отже, рішення ДПС України за результатами розгляду скарги позивача, що надіслане на адресу позивача, вважається таким, що вручене позивачу.

Тобто, місячний строк для звернення позивача до суду слід відраховувати від дати проставлення поштовою службою відмітки про неможливість вручення відправлення, яке було направлено на адресу позивача 24.01.2023.

Разом з тим, даний позов подано до суду 15.12.2023, тобто зі значним порушенням місячного строку.

До позовної заяви позивач надав заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в якій зазначає, що ДПС України лише листом від 09.06.2023 повідомила позивача про результат розгляду його скарги. Також, позивач вказує, що не мав змоги своєчасно звернутися до суду з позовом через дію воєнного стану на території України та постійні обстріли у 2022 році. Зазначає, що 28.04.2022 відбувся обстріл міста Харкова, в результаті якого виникла пожежа у будівлі, де зберігаються первинні документи позивача. Також, позивач посилається на правові висновки Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 11.10.2019 у справі №640/20468/18 та просить поновити йому строк звернення до суду.

Разом з тим, як встановлено з матеріалів позову, рішення ДПС України за результатами розгляду скарги позивача було направлено на адресу позивача 24.01.2023, однак позивач не отримав відправлення та конверт повернувся на адресу ДПС України з відміткою "за закінченням терміну зберігання". Отже, рішення ДПС України за результатами розгляду скарги позивача, що надіслане на адресу позивача 24.01.2023, вважається таким, що вручене позивачу.

Отже, не приймаються до уваги доводи позивача щодо того, що позивач дізнався про результат розгляду його скарги лише в червні 2023 року.

Щодо доводів позивача про дію воєнного стану на території України та постійні обстріли, внаслідок яких 28.04.2022 виникла пожежа у будівлі, де зберігаються первинні документи позивача, внаслідок чого було відкрито кримінальне провадження, то суддя зазначає, що, як встановлено з матеріалів адміністративного позову, то кримінальне провадження, на яке посилається позивач, було відкрито 06.04.2023. Жодних доказів того, що вказане кримінальне провадження стосується саме пожежі в будівлі, де зберігалися первинні документи позивача, останнім до суду не надано.

Щодо посилань позивача на висновки Верховного Суду в постанові від 11.10.2019 у справі №640/20468/18 щодо підходів у встановленні строків звернення до суду, то суд зазначає, що наведені висновки були висловлені Верховним Судом до виникнення спірних у даній справі правовідносин, тому суд не приймає посилання позивача на зміну практики.

Як вже було зазначено вище, позивач звернувся до суду 15.12.2023 з порушенням місячного строку звернення до суду.

Отже, позивач пропустив строк звернення до адміністративного суду, поважних причин пропуску строку не вказав.

Відповідно до частин першої та другої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом з належним обґрунтуванням причин пропуску строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду - залишити без задоволення.

Позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом з належним обґрунтуванням причин пропуску строку та доказів поважності причин його пропуску.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.А.Волошин