Справа № 636/4146/19
Суддя: Єресько Л.О.
Дата ухвалення: 2023-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

19 грудня 2023 року

м. Київ

справа № 636/4146/19

адміністративне провадження № К/990/41301/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Єресько Л.О.,

суддів: Загороднюка А.Г., Соколова В.М.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Харківській області на ухвалу Чугуївського міського суду Харківської області від 01 червня 2023 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 07 листопада 2023 року у справі № 636/4146/19 за позовом ОСОБА_1 до інспектора Липецького ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_2, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимого щодо предмету спору Управління патрульної поліції у Харківській області Департаменту патрульної поліції, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до інспектора Липецького ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 (далі - відповідач), в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати постанову серії ДПО18 № 176027 від 16 червня 2019 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 126 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 425 грн, провадження по справі закрити;

- стягнути з інспектора Липецького ВП Харківського ВП ГУНП в Харківський області лейтенанта поліції ОСОБА_2 моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн. та понесені судові витрати.

Рішенням Чугуївського міського суду Харківської області від 20 січня 2020 року позов задоволено. Визнано протиправною та скасовано постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі серії ДПО18 № 176027 від 16 червня 2019 року, складену відносно ОСОБА_1 . Провадження в справі про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 126 КУпАП стосовно ОСОБА_1 закрито у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ГУ НП в Харківській області на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн, витрати на правничу (правову) допомогу розмірі 8 000,00 грн.

За наслідками апеляційного перегляду постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 03 лютого 2021 року рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 20 січня 2020 року у справі № 636/4146/19 скасовано в частині стягнення за рахунок бюджетних асигнувань ГУ НП в Харківській області на користь ОСОБА_1 моральної шкоди у розмірі 10 000,00 грн, витрат на правничу (правову) допомогу розмірі 8 000,00 грн. Прийнято в цій частині нову постанову, якою відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 . В іншій частині рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 20 січня 2020 року у справі №636/4146/19 залишено без змін.

06 липня 2020 року ГУ НП в Харківській області звернулось до Чугуївського міського суду Харківської області із заявою, в якій просило переглянути рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 20 січня 2020 року у справі № 636/4146/19 за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 01 червня 2023 року, залишеною без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 07 листопада 2023 року, в задоволенні заяви ГУ НП в Харківській області про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами відмовлено.

Не погоджуючись із ухваленими судовими рішеннями, ГУ НП в Харківській області подало касаційну скаргу до Верховного Суду.

Пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплює забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Наведеним конституційним положенням кореспондує стаття 14 Закону України "Про судоустрій і статус суддів".

Відповідно до частини першої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені в касаційному порядку після їх перегляду в апеляційному порядку, визначено у частині 2 статті 328 КАС України, до якого, з урахуванням положень пунктів 3, 4, 12, 13, 17, 20 частини 1 статті 294 цього Кодексу, віднесено ухвали щодо: повернення заяви позивачеві (заявникові); відмови у відкритті провадження у справі; залишення позову (заяви) без розгляду; закриття провадження у справі; відмови у відкритті провадження про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, відмови в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинам; заміни сторони у справі (процесуальне правонаступництво) або сторони виконавчого провадження.

Відмовляючи в задоволенні заяви ГУ НП в Харківській області про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, суд першої інстанції з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Суди обох інстанцій зауважили, що висновок службового розслідування не є нововиявленою обставиною, оскільки така інформація була відома, як відповідачу так і суду апеляційної інстанції на час перегляду справи.

Частиною першою статті 361 КАС України передбачено, що судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до частини другою статті 361 КАС України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

З аналізу наведеної статті слідує, що нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення.

Тобто, за своєю юридичною природою нововиявлені обставини є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які покладено в основу судового рішення.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постановах від 06 лютого 2018 року № 816/4947/14 та від 13 лютого 2018 року № 815/756/14.

До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору. Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:

- існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;

- на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;

- істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення.

Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 06 березня 2018 року у справі № 2а-23903/09/1270, від 03 квітня 2018 року у справі № 477/1012/14-а, від 06 березня 2018 року у справі № 484/2634/14-а, від 02 травня 2018 року у справі № 303/3535/16, від 28 лютого 2023 року у справі № 807/727/18.

Також необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, що викладена у постановах від 29 серпня 2018 року у справі № 552/137/15-ц, від 07 вересня 2020 року у справі № 820/5989/15.

Відмовляючи в задоволенні заяви ГУ НП в Харківській області про перегляд рішення Чугуївського міського суду Харківської області від 20 січня 2020 року у справі № 636/4146/19 за нововиявленими обставинами, суд першої інстанції з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції правильно виснував, що наведені заявником обставини не є нововиявленими в розумінні статті 361 КАС України, оскільки висновок службового розслідування не є нововиявленою обставиною, оскільки така інформація була відома, як відповідачу так і суду апеляційної інстанції на час перегляду справи.

Отже, оскільки під час апеляційного перегляду справи суду апеляційної інстанції були відомі обставини, встановлені ГУ НП в Харківській області під час службового розслідування та постанова Другого апеляційного адміністративного суду від 03 лютого 2021 року ухвалена з їх урахуванням, суди попередніх інстанцій обґрунтовано виходили з того, що доводи, які викладені в заяві не підпадають під нововиявлену обставину у розумінні статті 361 КАС України, оскільки мова фактично йде про переоцінку доказів.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 368 КАС України за результатами перегляду рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Отже, Верховний Суд констатує, що суд першої інстанції з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов висновку про те, що наведені відповідачем обставини не є нововиявленими, вірно застосував положення пункту 1 частини четвертої статті 368 КАС України, правильне їх застосовування є очевидним, а доводи касаційної скарги не викликають сумніву щодо застосування чи тлумачення зазначених норм процесуального права.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами 2, 3 цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

За змістом пункту 2 частини другої статті 333 КАС України у справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), а також у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи), суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Дія цієї норми поширюється, серед іншого, на ухвали судів апеляційної інстанції, перелік яких наведений у частині третій статті 328 КАС України.

За такого правового регулювання та обставин справи у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 3, 333 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Національної поліції в Харківській області на ухвалу Чугуївського міського суду Харківської області від 01 червня 2023 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 07 листопада 2023 року у справі № 636/4146/19 за позовом ОСОБА_1 до інспектора Липецького ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_2, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимого щодо предмету спору Управління патрульної поліції у Харківській області Департаменту патрульної поліції, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Копію цієї ухвали разом із касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами направити особі, яка її подала у спосіб її надсилання до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

СуддіЛ.О. Єресько А.Г. Загороднюк В.М. Соколов