Справа № 240/34329/23
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2023-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 грудня 2023 року м. Житомир справа № 240/34329/23

категорія 111030600

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Токарева М.С., розглядаючи позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Континенталь" до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Агро Континенталь" звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Сдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 3602581/41133867 від 30.12.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 28.12.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Державної податкової служби України, яка приймає рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 13.01.2022 №1764/41133867/2 про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 28.12.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 2 від 28.12.2020 року, поданою Товариством з обмеженою відповідальністю Агро Континенталь, за датою фактичного подання 28.12.2020.

До позовної заяви позивач додав заяву про поновлення строку звернення до суду. В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначив, що у справі № 500/1912/22 Верховний Суд зазначив, що причину пропуску строку можна вважати поважною, якщо вона відповідає одночасно всім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, які безпосередньо унеможливлюють чи ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, що виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) цю обставину підтверджено належними й допустимими засобами доказування.

Відповідно до цього Позивач повідомляє що не звернувся в передбачені законодавством строки до суду із зазначеним позовом, зв`язку із наслідками воєнних дій, оскільки підприємство Позивача знаходиться територіально в зоні, яка постраждала від воєнних дій, була засмічена вибухонебезпечними предметами, що мало наслідком погіршення фінансового становища підприємства Позивача, що унеможливило повноцінно працювати та вчасно звернутись із позовом до суду також з процесу оскарження в суді рішень про визнання протиправним та скасування рішень.

Перевіряючи матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд вважає, що така не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), з наступних підстав.

Частиною першою статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас, вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права у судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Верховним Судом у постанові від 2 липня 2020 року у справі №1.380.2019.006119 сформульовано правовий висновок, відповідно до якого строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, визначається частиною першою статті 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, до спірних правовідносин застосовується строк звернення до суду встановлений Кодексом адміністративного судочинства, а не Податковим кодексом України.

Згідно вимог ч.4. ст.122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Матеріали позовної заяви свідчать, що позивач оскаржує рішення Комісії Головного управління ДПС у Житомирській області від 30.12.2021 про відмову у реєстрації податкової накладної. При цьому з метою досудового врегулювання спору звертався в адміністративному порядку зі скаргою на рішення від 30.12.2021. За результатами розгляду скарги ДПС України прийнято рішення від 13.01.2022, яким залишено без змін рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

До Житомирського окружного адміністративного суду позивач звернувся 07.12.2023 (відмітка на поштовому конверті), тобто зі спливом тримісячного строку звернення до суду.

Тобто поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Позивач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на судове оскарження дій/бездіяльності суб`єкта владних повноважень, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом, як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Наведене відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 10.09.2020 у справі №806/2321/16.

Суд зазначає, що позивач у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду вказує, що внаслідок воєнних дій підприємство позивача знаходиться територіально в зоні, яка постраждала від воєнних дій, була засмічена вибухонебезпечними предметами, що мало наслідком погіршення фінансового становища підприємства позивача, що унеможливило повноцінно працювати та вчасно звернутись із позовом до суду також з процесу оскарження в суді рішень.

Однак, в даному випадку строк звернення до суду, враховуючи використане позивачем право досудового врегулювання спору, закінчується 13.04.2022, тобто зі спливом тримісячного терміну після (13.01.2022) прийнятого за результатами розгляду скарги рішення.

Воєнний стан в Україні введено із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022.

Отже, причина (воєнний стан) пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду виникла не протягом пропущеного строку (з 30.12.2021 по 13.01.2022), як помилково вважає позивач, а до настання вказаних вище подій.

Окрім того, до позовної заяви не додано жодного доказу існування обставин, які ускладнювали можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк і цю обставину підтверджено належними й допустимими засобами доказування.

Верховний Суд в постанові від 18.10.2022 у справі № 280/10126/21 наголосив, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Таким чином, на переконання суду, заява представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду не є обґрунтованою та відсутні підстави для її задоволення, адже поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Враховуючи викладене, суд вважає, що представником позивача не наведено достатніх та переконливих аргументів на підтвердження наявності об`єктивних, непереборних та істотних перешкод на звернення до суду протягом встановленого законом строку, а наведені позивачем обставини носять суб`єктивний характер та не є достатніми для висновку про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У відповідності до частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, встановлюється ставка судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У силу положень частини першої статті 4 названого Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Тож, для обчислення ставки судового збору слід застосовувати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом про Державний бюджет станом на 1 січня 2023 року.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2023 рік від 03 листопада 2022 року № 2710-IX прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року встановлений в розмірі 2684 гривні.

У зв`язку із зазначеним, за подачу даного позову до суду, позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 2684 гривні, однак позивачем до позову не було додано документ про сплату судового збору, що підтверджується актом Житомирського окружного адміністративного суду від 11.12.23 №3575.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення строку;

- доказу (оригіналу квитанції) сплати судового збору в розмірі 2684,00 гривень.

Отримувач коштів: ГУК у Жит.обл./ТГ м.Житомир/22030101;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Рахунок отримувача: UA 4006797;

Код отримувача: 37976485;

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.);

Призначення платежу*;101;__________(РНОКПП позивача. Судовий збір, за позовом ___________ (ПІП позивача), Житомирський окружний адміністративний суд, або документу, який підтверджує право позивача на пільги щодо сплати судового збору.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду, що вказані у заяві від 11.12.2023, що додана до позовної заяви.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро Континенталь" залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя М.С. Токарева