Справа № 160/17561/20
Суддя: Луніна Олена Станіславівна
Дата ухвалення: 2023-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Луніної О.С.
за участі секретаря судового засідання Ярушевської Д.В.
представника позивача Бруснік Т.Г.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро позовну заяву Комунального підприємства «Кривбасводоканал» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Комунального підприємства «Кривбасводоканал» (далі позивач, КП «Кривбасводоканал») до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі відповідач, НКРЕКП), у якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати пункт 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 16 грудня 2020 року №2499 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП, від 16 червня 2016 року №1141», в частині внесення змін в підпункт 26 пункту 1 постанови НКРЕКП, від 16 червня 2016 року №1141, а саме: КП «Кривбасводоканал» зі структурою, наведеною в додатку 26 до цієї постанови: а) на централізоване водопостачання: споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 5,36 грн за 1 куб. м. (без податку на додану вартість); споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 11,22 грн за 1 куб. м. (без податку на додану вартість); б) на централізоване водовідведення: споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 1,11 грн за 1 куб. м. (без податку на додану вартість); споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 6,10 грн за 1 куб. м. (без податку на додану вартість).
У обґрунтування позову зазначено, що спірна постанова є протиправною, незаконною та такою, що підлягає скасуванню, з тих підстав, що відповідачем не дотримано процедури її прийняття, оскільки відкриті обговорення даної постанови фактично не відбулися, а розрахунок тарифу НКРЕКП для КП «Кривбасводоканал» (додаток 26 до постанови) здійснено без врахування всіх економічно обґрунтованих витрат.
Від відповідача 04.02.2021р. до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якій він просить відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на наступні аргументи:
1) щодо дотримання процедури прийняття оскаржуваної постанови, то відповідач зазначив, що відкриті обговорення проекту постанови НКРЕКП стосовно встановлення на підприємстві тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2021 рік відбулись відповідно до вимог Закону про НКРЕКП та Порядку №866, отже відповідачем дотримано вимоги щодо проведення відкритого обговорення проекту рішення НКРЕКП з питань встановлення тарифів, а тому права позивача, на думку відповідача, порушені не були;
2) щодо тверджень позивача про неврахування відповідачем витрат при встановленні тарифу на водопостачання та водовідведення, то відповідач вказує, що при встановленні тарифів на плановий період були враховані втрати води на рівні 24,22 % від піднятої води;
3) щодо статті витрат, пов`язаної з використанням електроенергії, то відповідач зазначає, що у разі якщо фактичні витрати за звітний період будуть перевищувати витрати, які враховані в діючих тарифах ліцензіата, позивач має право отримати відповідну компенсацію та здійснити коригування (зміну) тарифів у поточному періоді;
4) щодо статті витрат на ремонт основних засобів зазначено, що зважаючи на те, що фактичні втрати на ремонти значно менші за враховані в тарифах, при встановленні на підприємстві тарифів на 2021 рік було застосовано п.2.8 Порядку №302 та враховано фактичні витрати звітного періоду;
5) щодо статті витрат на оплату праці, то відповідач у відзиві зазначає, що при встановленні на підприємстві тарифів на 2021 рік було враховано чисельність з урахуванням фактичної чисельності працівників відповідно до звіту №8-НКРЕКП на третій квартал 2020 року з урахуванням сумісників. Відповідач вказує, якщо фактичні витрати за звітний період будуть перевищувати витрати, які враховані в діючих тарифах ліцензіата, підприємство має право отримати відповідну компенсацію;
6) щодо статті витрат по відрахуванню коштів підприємства первинним профспілковим організаціям на культурно-масову, фізкультурну та оздоровчу роботу, то відповідач зазначає, що оскільки в матеріалах, наданих підприємством до заяви про встановлення тарифів на 2021 рік були відсутні відповідні документи, які б підтверджували укладення колективного договору, було враховано внески до профспілкового комітету в розмірі 0,3%, як передбачено Законом України Про професійні спілки, їх права та гарантії;
7) при встановленні підприємству тарифів на 2021 рік були вилучені суми коштів, передбачені постановами НКРЕКП від 06.12.2019р. №2636 та від 19.08.2020 №1583, які прийняті за результатами проведених перевірок;
Враховуючи зазначене вище, відповідач вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Від позивача 16.02.2021р. до суду надійшла відповідь на відзив, в якій він зазначив наступні аргументи:
1) ані в проекті постанови НКРЕКП щодо встановленні тарифів на 2021 рік, ані в обґрунтуваннях до даного проекту не було жодного зауваження про те, що при прийнятті такого проекту враховується постанова НКРЕКП №1583 щодо вилучення коштів зі структури тарифу позивача. Також, позивач зазначає, що він не отримував жодних матеріалів, які обґрунтовують вилучення коштів з тарифу на водовідведення;
2) у річному плані ліцензованої діяльності втрати з системи подачі та розподілу води (ПРВ) після II підйому були визначені на рівні 27,896%, що не перевищує розмір, затверджений постановою НКРЕКП від 13.12.2019р. №2840 Про встановлення індивідуальних технологічних нормативів використання питної води КОМУНАЛЬНОМУ ПІДПРИЄМСТВУ КРИВБАСВОДОКАНАЛ. Реалізацію було розраховано на рівні прогнозованих обсягів реалізації з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення з урахуванням укладених договорів зі споживачами - фактичні обсяги за останні 12 місяців (листопад 2019 - жовтень 2020). Отже, на думку позивача, підстави для неврахування відповідачем скоригованого та погодженого з органами місцевого самоврядування річного плану ліцензованої діяльності від 25.11.2020 було безпідставним та необґрунтованим;
3) відповідач безпідставно враховує саме фактичні витрати звітного періоду, так як, такий підхід суперечить положенням п. 2.8. Порядку №302 згідно якого до повної планованої собівартості централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення включаються витрати на ремонт основних засобів з урахуванням витрат базового та звітного періоду, планів попереджувальних ремонтів, проектно-кошторисної документації або кошторисів. Позивач зазначає, що надавав відповідачу розрахунок витрат на ремонти на економічно обґрунтованому рівні та розрахованих відповідно до 2.8 Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016р. №302 у сумі 84 160,9 тис.грн. та документи на підтвердження таких витрат підприємства. Крім того, позивач відмічає, що об`єм ремонтів визначається виходячи з потреб підприємства, а не фактичних об`ємів ремонтів, що були проведені в попередні періоди та зазначає, що низький рівень ремонтів у попередніх періодах був наслідком браку коштів у позивача, який виник внаслідок збиткових тарифів попередніх періодів, що призвело, до кредиторської заборгованості, і як наслідок штрафів, а тому потреба у ремонтах у подальшому тільки зросла. Таким чином, позивач вважає, що відповідач безпідставно врахував фактичні витрати 2019 р. - звітного періоду при визначенні структуру тарифів на 2021 рік;
4) щодо врахування відповідачем фактичної чисельності працівників відповідно до звіту №8-НКРЕКП за третій квартал 2020 року з урахуванням сумісників у кількості 2567 штатних одиниць, позивач вважає, що такий підхід суперечить положенням п 3.1. Порядку №302 та може призвести до настання негативних наслідків для підприємства. Так, п. 3.1 Порядку 302 передбачено, що витрати на оплату праці включаються до складу планованої виробничої собівартості. Позивач зазначає, що ним розраховано штатну чисельність підприємства у 2021 році у кількості 3165 робітників по ліцензованій діяльності згідно з розділом 2 та 3 Порядку №302; відповідно до встановлених норм тривалості робочого часу, затверджених наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству №39 від 06.06.1997р. Про затвердження норм обслуговування та нормативів чисельності працівників, зайнятих на роботах з експлуатації мереж, очисних споруд, насосних станцій водопровідно-каналізаційних господарств та допоміжних об`єктів на них та інших законодавчих актів. Також, позивач зазначає, що планування витрат на оплату праці для включення до тарифів здійснюється в установленому порядку із забезпеченням мінімальної заробітної плати та показників прожиткового мінімуму для працездатних осіб, інших гарантій з оплати праці, передбачених законодавством, з урахуванням положень генеральної та галузевої угод, колективного договору. Отже, враховуючи зазначене, на думку позивача, відповідач безпідставно не включив до структури тарифів наданий позивачем розрахунок витрат на оплату праці на 2021 рік;
5) позивач вважає такими, що не відповідають дійсності твердження відповідача про відсутність в матеріалах документів, які б підтверджували укладення колективного договору, що стало підставою для врахування мінімально встановленого відсоткового розміру від фонду оплати праці. Позивач зазначає, що в додатку до зауважень та пропозицій від 27.11.2020р. Розрахунок суми коштів, які перераховуються первинній профспілковій організації на культурно-масову, фізкультурну і оздоровчу роботу на 2021 рік зазначено про наявність Колективного договору КП Кривбасводоканал на 2019-2020 роки, п. 7.1.5. розділу VII якого визначено, що розмір внесків до профспілкового комітету визначено у розмірі 1% від фонду оплати праці. Отже, позивач вважає, що відповідач безпідставно враховує витрати по сплаті коштів підприємства на користь первинних профспілкових організацій на культурно-масову, фізкультурну та оздоровчу роботу у розмірі 0,3% від фонду оплати праці в структурі тарифу;
6) щодо врахування відповідачем постанови НКРЕКП №2636, то зазначена постанова не може бути врахована при розрахунках тарифів на 2021 рік, так як відповідно до вимог п. 6 Порядку зарахування коштів на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, використання зазначених коштів і здійснення контролю за їх витрачанням у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.10.2013р. №750, ліцензіати з коштів, що надходять на їх поточні рахунки, щоденно перераховують на спеціальний рахунок кошти в обсязі, передбаченому в установлених тарифах для виконання інвестиційних програм. Розрахунок частини коштів, які підлягають обов`язковому перерахуванню на спеціальний рахунок, ліцензіати проводять самостійно в обсязі, передбаченому в установленому тарифі для виконання інвестиційних програм окремо для кожного ліцензіата. Таким чином, позивач вважає, що суму коштів, яка підлягає перерахуванню на розрахунковий рахунок зі спеціальним режимом використання розраховують від розміру надходжень грошових коштів на розрахунковий рахунок, а не від розміру фактичних обсягів реалізації;
7) дебіторська заборгованість по ліцензованому виду діяльності централізоване водопостачання та централізоване водовідведення станом на 30.11.2020 за 2016- 2018 роки складає 109 652 тис.грн., а тому вилучення із повної собівартості послуг у тарифах на 2021 рік зазначеної суми є, на думку позивача, необґрунтованим та таким, що суперечить нормам чинного законодавства;
Враховуючи викладене, позивач вважає твердження відповідача, зазначені у відзиві на позовну заяву, необґрунтованими, безпідставними, недоведеними та такими, що спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.
Від відповідача 23.02.2021р. до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких містяться наступні аргументи:
1) відповідач вважає безпідставними твердження позивача про не отримання ним жодних матеріалів щодо обґрунтування вилучення коштів, оскільки не наводить жодної норми чинного законодавства, яка б передбачала необхідність надання таких матеріалів позивачу;
2) у розрахунку витрат на електричну енергію позивач врахував ціну, що є максимальною (граничною) ціною купівлі електричної енергії на ринку, яка значно перевищує середньозважену ціну та не може бути врахована НКРЕКП у розрахунку витрат на електричну енергію;
3) позивач не виконує структуру тарифів в частині витрати на ремонт, хоча відповідні кошти були передбачені у структурі тарифів, тому планові витрати відповідно до кошторисів не були враховані;
4) щодо статті витрат на оплату праці, то відповідач у запереченнях зазначає, що включення штатних одиниць, які не будуть заповнені фактично призведе до необґрунтованого збільшення тарифів.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду (головуючий суддя Маковська О.С.) від 03.03.2021р., залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 09.08.2021р., позов задоволено, а саме: визнано протиправним та скасовано пункт 1 постанови НКРЕКП, від 16 грудня 2020 року №2499 Про внесення змін до постанови НКРЕКП, від 16 червня 2016 року №1141, в частині внесення змін в підпункт 26 пункту 1 постанови НКРЕКП, від 16 червня 2016 року №1141, а саме: КП Кривбасводоканал зі структурою, наведеною в додатку 26 до цієї постанови: а) на централізоване водопостачання: споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 5,36 грн. за 1 куб. м. (без податку на додану вартість); споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 11,22 грн. за 1 куб. м. (без податку на додану вартість); б) на централізоване водовідведення: споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 1,11 грн. за 1 куб. м. (без податку на додану вартість); споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 6,10 грн. за 1 куб. м. (без податку на додану вартість).

Постановою Верховного Суду від 16.03.2023р. касаційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг задоволено частково. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.03.2021 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 09.08.2021р. по справі № 160/17561/20 скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

На виконання постанови Верховного Суду від 16.03.2023р. справа № 160/17561/20 надійшла на новий розгляд до суду першої інстанції Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.04.2023р. прийнято справу № 160/17561/20 до провадження, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче провадження призначено на 27.04.2023р. 13:40, запропоновано сторонам надати пояснення із врахуванням зазначеної постанови Верховного Суду.

24.04.2023р. до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому заперечуючи проти позову, відповідач зазначає наступні аргументи:

1) оскаржувана постанова прийнята у межах компетенції та у спосіб, визначний законодавством України з дотриманням балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що проводять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг і держави, а також основних принципів діяльності регулятора законності, справедливості та недопущення дискримінації, встановлення ліцензіатам НКРЕКП тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення та їх зміна належить до виключних повноважень комісії;

2) при встановленні тарифів на плановий період були враховані втрати води на рівні 24,22% від піднятої води, а інформація про такі фактичні показники подавалась самим позивачем до НКРЕКП;

3) безпідставним є твердження позивача про те, що норми питомих витрат були погоджені з НКРЕКП, оскільки остання не здійснює погодження таких витрат з урахуванням відсутності таких повноважень, наданих регулятору чинним законодавством; ґрунтуючись на п.п. 1 п.3.1 Порядку № 302 у тарифах підприємства на 2021р. враховано фактичні обсяги звітного періоду 2019 року;

4) у разі якщо фактичні витрати за звітний період будуть перевищувати витрати, які враховані у діючих тарифах ліцензіата, позивач має право відповідно до п. 10.1 та 2.9 Порядку № 302 отримати відповідну компенсацію, а у випадках, визначених п. 1.7 Порядку № 302 та п. 4.2 Процедури № 364 ліцензіат має право здійснити коригування (зміну) тарифів у поточному періоді;

5) щодо статті витрат на ремонт основних засобів із наданої позивачем звітності вбачається, що обсяг фактичних витрат на ремонти був у рази нижчим, ніж той, що був передбачений тарифом на 2019 рік, проте, з невідомих НКРЕКП причин такі ремонти не проводились та відповідні тарифні кошти не використовувались, тобто позивач не виконує структуру тарифів в частині витрати на ремонти, хоча відповідні кошти були передбачені у структурі тарифів, тому планові витрати відповідно до кошторисів не були враховані при встановленні підприємству тарифів на 2021 рік було застосовано п. 2.8. Порядку № 302 та враховані фактичні витрати звітного періоду;

6) при розрахунку підприємству тарифів на 2021 рік було враховано чисельність з урахуванням фактичної чисельності працівників відповідно до звіту № 8-НКРЕКП за третій квартал 2020 року із врахуванням сумісників;

7) колективний договір позивачем не надавався до НКРЕКП, тому дії відповідача по врахуванні у тарифі внесків до профспілкового комітету у розмірі 0,3% відповідають вимогам Закону України Про професійні спілки, їх права та гарантії;

8) при встановленні підприємству тарифів на 2021 рік були вилучені суми коштів, передбачені постановами НКРЕКП від 06.12.2019р. за № 2636 та від 19.08.2020р. за № 1538, прийнятими за результатами проведених перевірок, які були чинними та не скасованими судовими рішеннями, які набрали законної сили;

9) за період 2016-2018 роки підприємством не профінансовані заходи, передбачені інвестиційною програмою, на загальну суму 56 850,60 тис. грн.; при виконанні інвестиційної програми ліцензіата на відповідний плановий період на спеціальний рахунок піддягають зарахуванню кошти, розмір яких визначається від обсягу наданих послуг, а не від фактичних надходжень грошових коштів на поточний рахунок споживачів, як вважає позивач;

10) у результаті аналізу ліцензованої діяльності з централізованого водовідведення за 2019 рік встановлено, що фактичне фінансування витрат не відповідало структурі тарифу на централізоване водовідведення, тобто ліцензіат не дотримувався затвердженої структури тарифів, що стало підставою для вилучення зі структури тарифу коштів у розмірі 169 024,97 тис. грн.;

11) підприємством протягом 2019 року виконувались заходи інвестиційної програми у сумі 27 472,58 тис. грн. (без ПДВ), не схваленої НКРЕКП, при цьому фінансування таких заходів здійснювалось зі спеціального рахунку, тобто не за призначенням.

Протокольною ухвалою суду від 27.04.2023р. за клопотанням представника позивача розгляд справи у підготовчому провадженні відкладено на 16.05.2023р. 11:30.

16.05.2023р. до суду від представника позивача надійшли пояснення, у яких наведені додатково наступні аргументи:

1) річний план ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення на 12 місяців з 01 січня 2021 року від 25.11.2020р. із такими показниками: рядок 11 загальний обсяг водопостачання 60 594,04 тис. куб.м., рядок 15 загальний обсяг водовідведення 36 971,49 тис. куб.м., погоджений з органами місцевого самоврядування, наявна відповідна відмітка на самому плані, тому відповідач протиправно не врахував показники цього плану при розрахунку тарифів на 2021 рік;

2) розрахунок кількості електричної енергії позивач правомірно здійснив з урахуванням затвердженої норми питомих витрат паливно-енергетичних ресурсів для КП Кривбасводоканал, які зазначені у листі позивача від 15.06.2020р. за № 5112 у відповідь на лист НКРЕКП № 23/19.21-20 від 02.04.2020р., тобто детальний розрахунок був наданий відповідачу;

3) за інформацією, оприлюдненою на офіційному сайті оператора ринку www.oree.com.ua середньозважена ціна на ринку на добу вперед у обсязі електроенергії за січень 2021 року є значно вищою, ніж пропонує врахувати відповідач, тому основна складова ціни електричної енергії, встановленої постановою НКРЕКП від 08.04.2020р. за № 766 (зі змінами) у розмірі 1,77513 грн./кВт при встановленні тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення на 2021 рік не перевищує середньозважену та є обґрунтованою;

4) разом із зауваженнями від 27.11.2022р. до НКРЕКП було надано детальний розрахунок витрат на ремонти на економічно обґрунтованому рівні та розрахованих відповідно до п.2.8 Порядку № 302, який становить 84 160,9 тис. грн., а також відповідні документи на підтвердження розрахунку, у тому числі проектно-кошторисну документацію, для підтвердження таких витрат, проте, відповідач в супереч норм Порядку № 302 при розрахунку тарифу приймає до уваги лин фактичні витрати звітного періоду;

5) згідно із п. 7.1.5 розділу VII Колективного договору КП Кривбасводоканал на 2019-2020 роки розмір внесків до профспілкового комітету визначено у розмірі 1% від фонду оплати праці, тому правомірно у тарифі позивачем враховано в тарифі витрати по відрахуванню коштів первинним профспілковим організаціям на культурно-масову, фізкультурну та оздоровчу роботу, які за своєю суттю є відрахуванням на соціальні заходи, у розмірі 1%;

6) оскаржувана постанова у частині, що стосується відповідача була прийнята з грубим порушенням положень Порядку проведення відкритих обговорень проектів рішень НКРЕКП від 30.06.2017р. за № 866, Процедури встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення від 24.03.2016р. за № 364, Закону України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та Закону України Про державне регулювання у сфері комунальних послуг є протиправною та підлягає скасуванню.

У судовому засіданні 16.05.2023р. за клопотанням представника відповідача продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, розгляд справи у підготовчому провадженні відкладено на 06.06.2023р. 13:00.

29.05.2023р. до суду від представника відповідача надійшли пояснення, які є аналогічними тим, що раніше подавались.

Протокольною ухвалою суду від 06.06.2023р. за клопотанням представника відповідача розгляд справи у підготовчому провадженні відкладено на 13.07.2023р. 13:10.

06.07.2023р. до суду від представника позивача надійшли пояснення, які є аналогічними тим, що раніше подавались.

12.07.2023р. до суду від представника відповідача надійшли пояснення, у яких наведені наступні аргументи: 1) відповідно до п. 1.20 Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016р. за № 302 при встановленні підприємству тарифів на 2021 рік були вилучені суми коштів, передбачені постановами НКРЕКП від 06.12.2019р. № 2636 та від 19.08.2020р. № 1583; станом на дату прийняття оскаржуваної постанови були відсутні судові рішення, які набрали законної сили, згідно із якими зазначені постанови були б визнані незаконними та скасовані; 2) скасування у судовому порядку п. 2 постанови НКРЕКП від 19.08.2020р. № 1583 не має наслідків для вирішення цієї справи, оскільки цей пункт стосувався виключно структурного підрозділу НКРЕКП та не порушує права та обов`язки позивача; відповідно до п. 1.20 Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016р. за № 302 при формуванні тарифів планового періоду враховується компенсація або зменшення складових, у тому числі, що передбачались для здійснення заходів інвестиційної програми та були враховані у тарифах, які діяли до планового періоду, з урахуванням фактичного строку їх дії; 3) п. 1.8 Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016р. за № 302 не передбачає можливості розпоряджатись коштами на власний розсуд, а передбачає виключно те, що зекономлені кошти у результаті здійснення заходів із енергозбереження можуть використовуватись ліцензіатом виключно для стимулювання скорочення питомих витрат паливно-енергетичних та інших матеріальних ресурсів, утому числі на винагороду за енергосервісними договорами для здійснення комплексу енергозберігаючих (енергоефективних) та інших заходів відновлення активів, матеріального заохочення працівників та інших цілей відповідно до законодавства; зазначена позивачем сума 93 037,83 тис. грн. не відноситься до суми 169 024,97 тис. грн., як різниці між фактичними витратами у структурі тарифів на централізоване водовідведення та відповідними витратами на 2019 рік, рахованими у тарифах.

У судовому засіданні 13.07.2023р. за клопотанням представника позивача у зв`язку із необхідністю ознайомлення із поясненнями відповідача від 12.07.2023р., розгляд справи у підготовчому провадженні відкладено на 20.07.2023р. 13:00.

19.07.2023р. до суду від представника позивача надійшли пояснення, у яких наведені наступні аргументи: 1) відповідно до структури тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення КП Кривбасводоканал, яка є додатком 26 до постанови НКРЕКП від 16.06.2016р. за № 1141 (у редакції постанови НКРЕКП від 16.12.2020р. за № 2499) з тарифу були виключені наступні суми: коригування витрат з урахуванням постанови НКРЕКП від 06.12.2019р. за № 2636 по центральному водопостачанню (мінус) 1 297,667 тис. грн. на рік; по центральному водовідведенню (мінус) 4 138,866 тис. грн. на рік; коригування витрат з урахуванням постанови НКРЕКП від 19.08.2020р. за № 1583 по центральному водопостачанню (мінус) 6 542,810 тис. грн. на рік; по центральному водовідведенню (мінус) 189 954,740 тис. грн. на рік; відповідач також це підтвердив у своїх поясненнях від 06.07.2023р.; 2) сума 93 037,83 тис. грн. є складовою постанови НКРЕКП від 19.08.2020р. за № 1583, яка визнана протиправною та скасована у судовому порядку у адміністративній справі № 160/11341/20, тому природа її виникнення по суті не має значення у цій справі; 3) судова практика, яка наведена відповідачем у поясненнях від 06.07.2023р. не відноситься до цієї справи, а відноситься до справи № 160/11341/20, у якій оскаржувалася постанови НКРЕКП від 19.08.2020р. за № 1583; по цій справі постанови НКРЕКП від 19.08.2020р. за № 1583 та від 06.12.2019р. за № 2636 були реалізовані при встановленні тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення на 2021 рік.

У судовому засіданні 20.07.2023р. закрито підготовче провадження та суд перейшов до розгляду справи по суті, розгляд справи по суті відкладено на 01.08.2023 року.

26.07.2023р. до суду від представника відповідача надійшли додаткові пояснення, у яких наведені наступні аргументи: 1) прийняттю рішення (постанови) щодо встановлення тарифів передує процедура схвалення проекту постанови та громадські обговорення такого проекту; 18.11.2020р. було схвалено проект рішення НКРЕКП оскаржуваної постанови; проект рішення та його обґрунтування були обґрунтовані на офіційному веб-сайті НКРЕКП 12.11.2020р., чим забезпечено принцип прозорості державного регулювання; 2) до НКРЕКП надійшли наступні листи: КП Кривбасводоканал від 09.11.2020р. за № 11913/19/7-20, Криворізької міської ради від 23.11.2020р. за № 12461/19/7-20, КП Кривбасводоканал від 21.01.2021р. за № 673/19.2.2/7-21; 3) відповідно до п. 1.3, п. 2.1 та п. 2.3 Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016р. за № 302 плановий обсяг реалізації був розрахований на базі фактичних показників за 2019 рік (звітний період) та чинних ІТНВПВ; 4) проект оскаржуваного рішення було оприлюднено на офіційному сайті НКРЕКП 18.11.2020р. з метою одержання зауважень та пропозицій у термін до 30.11.2020р.; станом на 30.11.2020р. до НКРЕКП надійшли зауваження та пропозиції від КП Кривбасводоканал; 07.12.2020р. та 08.12.2020р. було проведено відкрите обговорення проекту постанови НКРЕКП, у якому взяли участь представники КП Кривбасводоканал, НКРЕКП, Криворізької міської ради та Криворізької організації профспілки працівників ЖКГ, місцевої промисловості, побутового обслуговування населення; 5) при прийнятті оскаржуваного рішення НКРЕКП було враховано вимоги постанови НКРЕКП від 19.08.2020р. за № 1583, адже, оскарження рішення регулятора не зупиняє їх виконання, станом на 07.12.2020р. та 08.12.2020р., станом на 16.12.2020р. (дата прийняття постанови НКРЕКП № 2466) рішення у справі № 160/11341/20 не набрало законної сили; 6) відкриті слухання проводились 2 дні, тому позивач мав можливість надати свої зауваження до схваленого НКРЕКП проекту рішення та наданих пропозицій до нього; до протоколу відкритого обговорення (слухання) від 18.11.2020р. додається таблиця узгодження пропозицій, у якій наведені мотиви їх відхилення/спосіб врахування; 7) скоригований річний план від 25.11.2020р. був наданий НКРЕКП без відмітки про його погодження з органом місцевого самоврядування.

31.07.2023р. до суду від представника позивача надійшли пояснення, у яких наведені наступні аргументи: 1) на відкритих обговорюваннях (слуханнях) 07.12.2020р. та 08.12.2020р. директор КП Кривбасводоканал не одноразово наголошував, що проект постанови, що обговорюється оприлюднений на офіційному сайті НКРЕКП не передбачав вилучення коштів з тарифу на централізоване водопостачання відповідно до постанови НКРЕКП від 19.08.2020р. за № 1583, при цьому було наголошено на незгоді на вилученні коштів з тарифу на підставі даної постанови, оскільки триває оскарження постанови Дніпропетровського апеляційного суду по справі № 160/11341/20 у апеляційному порядку та запропоновано відповідачу повернутись до цього питання після ухвалення рішення апеляційним судом, проте, зазначені прохання були проігноровані; 2) на відкритих обговорюваннях (слуханнях) 07.12.2020р. та 08.12.2020р. директор КП Кривбасводоканал наголошував, що структура тарифів була надіслана підприємству НКРЕКП без відповідних обґрунтувань, що унеможливлює проведення відкритих обговорень, оскільки необхідний час для детального та всебічного вивчення скоригованої структури тарифів та надання пропозицій та пояснень, оскільки структура нездійсненна та економічно не вірна, проте, зазначені прохання були проігноровані, а відповідач зазначив, що слухання відбулись на засадах гласності та відкритості; 3) річний план ліцензованої діяльності КП Кривбасводоканал на 2021 рік від 25.11.2020р. для погодження із органами місцевого самоврядування було направлено виконавчому комітету Криворізької міської ради листом від 27.11.2020р. за № 11118; погоджений з органами місцевого самоврядування річний план, а також інші документи, був надісланий КП Кривбасводоканал відповідачу листом від 15.12.2020р. за № 11765, як засобами поштового зв`язку, так і на електронну скриньку до засідання, що було призначено на 16.12.2020р., проте, зазначене було проігноровано відповідачем та не враховано при прийнятті оскаржуваного рішення.

У судовому засіданні 01.08.2023р. сторонами надано пояснення, розгляд справи по суті відкладено на 03.08.2023 року 13:40.

04.07.2023р. до суду від представника відповідача надійшли додаткові пояснення, у яких наведені аргументи, які є аналогічними тим, що наводились у попередніх поясненнях

У судовому засіданні 07.08.2023р. сторонами надано пояснення, розгляд справи по суті відкладено на 10.08.2023 року 13:00.

08.08.2023р. до суду від представника відповідача Усачової А.І. надійшли додаткові пояснення по справі щодо висновків ВС, які повинні бути враховані судом першої інстанції, у яких наведені наступні аргументи: 1) погоджений з органами місцевого самоврядування річний план від 25.11.2020р. був наданий КП Кривбасводоканал до НКРЕКП листом від 15.12.2020р., тобто після встановленого терміну надання зауважень до проекту постанови (30.11.2020р.); 2) відповідно до звітів № 8-НКРЕКП Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів за видами діяльності ліцензіата, затвердженого постановою НКРЕКП від 31.05.2017р. № 717 (за 2016р., 2017р., 2018р., 2019р., 2020р. та 2021р) обсяг спожитої електричної енергії протягом 2016-2018 років був нижчим, ніж той, що був передбачений тарифами та мала місце тенденція зменшення фактичного споживання електричної енергії; у 2018р. на підприємстві відбулася зміна технологічного процесу здійснення діяльності з централізованого водопостачання, за рахунок чого відбулося збільшення фактичного обсягу споживання електричної енергії; компенсація даних перевитрат була надана при затвердженні тарифів на 2019 рік; обсяг фактично спожитої електричної енергії протягом 2019-2021 років був нижчим, ніж той, що був передбачений тарифами та мала місце тенденція зменшення фактичного споживання електричної енергії; 3) постанова НКРЕКП від 09.12.2020р. № 2361 Про встановлення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії АТ УКРЗАЛІЗНИЦЯ, оприлюднена на офіційному веб-сайті регулятора 10.12.2020р. за посиланням: https://www.nerc.gov.ua/acts/pro-vstanovlennya-tarifiv-na-poslugi-z-rozpodilu-elektrichnoi-energii-at-ukrzaliznitsya; 4) відповідно до підпункту 1 п. 3.1 глави 3 Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016р. за № 302 було враховано прогнозовану ціну з урахуванням цін на ринку електричної енергії, а саме 1,5653 грн/ кВт-год (без ПДВ) (1,52709*1,025=1,5653 це прогнозована ціна закупівлі е/е на ринках у 2021 році з урахуванням зростання на 2,5% (індекс 1,025) та середньозваженої ціни РДН у листопаді 2020р.; 5) відповідно до п. 2.7 Порядку проведення відкритого обговорення проектів рішень національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики комунальних послуг, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.06.2017р. № 866 саме на відкритих обговореннях розглядаються зауваження та пропозиції до проекту рішення НКРЕКП про встановлення цін (тарифів)/змін до них; середньозважена ціна РДН у листопаді 2020р. була прийнята НКРЕКП до розрахунку, у зв`язку із тим, що станом на 30.11.2020 (граничний термін подачі зауважень та пропозицій до проекту постанови) та станом на 07.12.2020р. та 08.12.2020р. (проведення відкритого обговорення) середньозважена ціна за місяць була лише за листопад 2020р., водночас, середньозважена ціна за грудень 2020р. станом на зазначені дати сформована не була; 6) у матеріалах, поданих підприємством-позивачем, до заяви про встановлення тарифів централізоване водопостачання та водовідведення на 2021 рік, були відсутні документи, які б підтверджували укладання відповідного колективного договору; 7) скасування у судовому порядку постанови НКРЕКП від 19.08.2020р. № 1583, у тому її пункту 2, не має жодних наслідків для вирішення саме цієї справи, оскільки пункт 2 стосувався виключно структурного підрозділу НКРЕКП, та не порушував прав та обов`язків позивача; відповідно до п. 1.20 Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016р. за № 302 при формуванні тарифів планованого періоду враховується компенсація або зменшення складових, у тому числі, що передбачалися для здійснення заходів інвестиційної програми та були враховані в тарифах, які діяли до планованого періоду, з урахуванням фактичного строку їх дії; навіть без існування постанови НКРЕКП від 19.08.2020р. № 1583, регулятор має (зобов`язаний) при формуванні тарифів планованого періоду врахувати існуюче зменшення складових, у тому числі, що передбачалися для здійснення заходів інвестиційної програми та були враховані в тарифах, які діяли до планованого періоду, з урахуванням фактичного строку їх дії.

10.08.2023р. до суду від представника позивача надійшли пояснення по справі, у яких наведені наступні аргументи: 1) згідно з пунктом 7.1.5 розділу VII Колективного договору КП Кривбасводоканал на 2019-2020 роки розмір внесків до профспілкового комітету визначено у розмірі 1% від фонду оплати праці; відповідно до п.1.8 Колективного договору КП Кривбасводоканал на 2019-2020 роки колективний договір набирає чинності з 01.05.2019р.; після закінчення строку дії колективний договір продовжує діяти до того часу, поки сторони не укладуть новий або не переглянуть чинний; оскільки після закінчення 2020 року не було укладено нового колективного договору, колективний договір КП Кривбасводоканал на 2019-2020 роки продовжив свою дію; 2) постанова НКРЕКП від 09.12.2020р. № 2361 Про встановлення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії АТ УКРЗАЛІЗНИЦЯ опублікована на офіційному веб-сайті регулятора 10.12.2020р.; 3) відповідно до п. 3.1. Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016р. № 302 витрати, пов?язані з використанням електричної енергії (у тому числі реактивної та активної) для технологічних потреб, що визначаються виходячи з обсягів підйому та/або подачі води, пропускання стічних вод, їх очищення, норм питомих витрат паливно-енергетичних ресурсів, установлених відповідно до галузевих нормативів та вимог законодавства, та цін на електричну енергію у планованому періоді, що визначаються з урахуванням положень пункту 2.1 Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016p. № 302, а саме: вартість електричної енергії визначається з урахуванням цін на ринку електричної енергії; обсяги підйому та/або подачі води визначаються/розраховуються позивачем та зазначені в Річних планах, які погоджуються з органами місцевого самоврядування; норми питомих витрат паливно-енергетичних ресурсів розраховуються відповідно до Методики розрахунку норм питомих витрат паливно-енергетичних ресурсів на підприємствах водопровідно-каналізаційного господарства, а відповідач не здійснює погодження питомих витрат, у зв`язку з відсутністю в нього таких повноважень; ціна/вартість електричної енергії; відповідно до постанови НКРЕКП від 06.08.2020р. № 1526 встановлена максимальна гранична ціна на електроенергію в розмірі 1,77513 грн./кВт, яка діє з моменту прийняття постанови та буде діяти до моменту втрати чинності цієї постанови; при розрахунку витрат на електроенергію позивачем було взято ціну 1,77513 грн./кВт, що є допустимою, жоден нормативно-правовий акт не містить заборони брати максимальну ціну, до того ж цю ціну встановив відповідач, оскільки відповідно до ситуації, яка склалася у листопаді 2020р. (напередодні затвердження тарифу на 2021 рік) погодинні ціни на РДН та ВДР у торговій зоні ОЕС України в деякі дні в години максимального навантаження були максимальними або близькими до максимальних; позивач розрахував витрати електричної енергії (у тому числі реактивної та активної) для технологічних потреб у повній відповідності до пункту 3.1. Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016р. № 302.

У судовому засіданні 10.08.2023р. представник позивача позов підтримала повністю та просила його задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача не прибув до суду, 08.08.2023р. до суду від представника відповідача Усачової А.І. надійшло клопотання про відкладення судового засідання 10.08.2023 року 13:00 на інші дату та час у зв`язку із неможливістю забезпечення участі представника у судовому засіданні через перебування представника відповідача Любінецької Ю.В. у період з 07.08.2023р. по 11.08.2023р. у відрядженні у м.Кропивницькому на проведенні планової виїзної перевірки, до клопотання додано наказ про відрядження. Судом відхилено зазначене клопотання, як таке, що є не обґрунтованим, адже: 1) у справі у якості представника відповідача приймає участь ще один представник відповідача, окрім Любінецької Ю.В., зокрема, Усачова А.І. (зазначений представник підписували пояснення по справі від 08.08.2023р., у матеріалах справи наявна її довіреність), тобто представництво інтересів відповідача у цій справі забезпечено належним представником щодо якого до справи не надано доказів не можливості прибуття у судове засідання 10.08.2023р; 2) наказ НКРЕКП Про службове відрядження за № 149-вд, яким відряджено до міста Кропивницький з 07.08.2023р. по 11.08.2023р., зокрема, начальника відділу НКРЕКП у Дніпропетровській області Любінецьку Ю.В., датований 10.07.2023р., у той час як у минулому судовому засідання у справі 07.08.2023р. приймала участь ОСОБА_1 і вона погодила особисто дату наступного судового засідання на 10.08.2023р., що підтверджується відповідною розпискою, що міститься у справи знаючи про перебування її у цю дату у відрядженні.

У судовому засіданні 10.08.2023р. справу розглянуто по суті, проголошено вступну і резолютивну частину рішення.

Відповідно до ч. 5 ст. 353 КАС України висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов`язковими для суду першої або апеляційної інстанції при новому розгляді справи.

Слід зазначити, що Верховний Суд, скасовуючи рішення судів першої та апеляційної інстанції і направляючи справу на новий розгляд до суду першої інстанції у постанові від 16.03.2023р. дійшов наступних висновків і мотивів:

1) Щодо можливості НКРЕКП враховувати наданий ліцензіатом річний план ліцензованої діяльності без його попереднього погодження органом місцевого самоврядування.

Так, суди попередніх інстанцій дійшли висновку, що відсутні підстави для неврахування відповідачем скоригованого та погодженого з органами місцевого самоврядування річного плану ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення від 25 листопада 2020р., однак, такий висновок є передчасний, оскільки зроблений без надання повної та належної оцінки відповідних доказів, що підтверджують, надання ліцензіатом річного плану ліцензованої діяльності НКРЕКП, який був попередньо погоджений органом місцевого самоврядування у порядку, передбаченому законодавством;

2) щодо того, чи має НКРЕКП право враховувати фактичний обсяг споживання електричної енергії за попередні періоди, то судами попередніх інстанцій не досліджено питання в частині проведення аналізу показників фактичного споживання електричної енергії позивачем за попередні періоди та не підтверджено необхідними доказами під час встановлення обставин справи, що в свою чергу, впливає на структуру тарифу;

3) щодо того, чи має НКРЕКП право враховувати при розрахунку тарифів максимальну (граничну) ціну купівлі електричної енергії на ринку, яка значно перевищує середньозважену ціну, то Верховний Суд зазначив, що суди попередніх інстанцій зробили посилання на постанову НКРЕКП від 09 грудня 2020р., не вказавши її реквізити, а саме, номер такої постанови, та не зазначили джерело офіційного опублікування акту, що виключає можливість здійснити перевірку висновків судів попередніх інстанцій в цій частині; що ж стосується постанови НКРЕКП №766 від 08 квітня 2020р., на яку посилаються суди попередніх інстанцій, то така постанова взагалі стосується іншого предмету регулювання, а саме, дій учасників ринку електричної енергії у період дії карантину та обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), та як наслідок, не може бути застосованою в спірних правовідносинах; суд апеляційної інстанції врахував інформацію, оприлюднену на офіційному сайті Оператора ринку, станом на 10 лютого 2021 року, відповідно до якої середньозважена ціна ринку на добу вперед в обсязі електроенергії за лютий 2021 року становила 1,70249 грн/кВт.год без податку на додану вартість та мала тенденцію до зростання. Відповідно, основна складова ціни електроенергії є вища, ніж 1,5653 грн/кВт.год без податку на додану вартість, що пропонувалась НКРЕКП. При цьому, суд зазначив, що ціна закупівлі електричної енергії обов`язково включає в себе, окрім ціни на ринку на добу вперед, ціну на балансуючому ринку, що призводить до збільшення середньорічного значення, відтак, суд підтримав висновок суду першої інстанції, що основна складова ціни електричної енергії, встановленої постановою НКРЕКП від 08 квітня 2020 року №766 зі змінами, внесеними постановою НКРЕКП від 29 липня 2020 року №1496, у розмірі 1,77513 грн/кВт.год при встановленні тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення на 2021 рік є обґрунтованою, проте, судом апеляційної інстанції не зазначено, з офіційного сайту якого саме Оператора ринку вказана інформація була взята судом за основу, з посиланням на відповідне правове регулювання. Не зрозуміло також, з яких підстав, судом взято до увагу показники, визначені станом 10 лютого 2021 року, а не станом на час винесення спірної постанови. Таким чином, судами попередніх інстанцій не встановлено, яка є середньозважена ціна на електроенергію, з посиланням на відповідні докази та чи є ціна, яка визначена позивачем в розмірі 1,77513 грн/кВтгод (без ПДВ) максимальною (граничною) ціною купівлі електричної енергії на ринку. Також, судами не проведено аналізу, чи перевищує ціна на електроенергію, визначена позивачем, середньозважену. Встановлення вказаного безпосередньо впливає на визначення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення;

4) щодо того, чи має НКРЕКП право враховувати при розрахунку тарифу фактичний об`єм ремонтів, що були проведені в попередні періоди та чи має НКРЕКП право враховувати при розрахунку тарифу у статті витрат на оплату праці штатну чисельність, яка фактично не заповнена посадами: судами попередніх інстанцій встановлено, що позивачем надано НКРЕКП разом з зауваженнями від 27 листопада 2020р. розрахунок витрат на ремонти на економічно обґрунтованому рівні та розрахованих відповідно до 2.8 Порядку №302, який становить 84 160,9 тис. грн, а також відповідні документи на підтвердження розрахунку, у тому числі проектно-кошторисну документацію, для підтвердження таких витрат; суд апеляційної інстанції вказав, що враховуючи незадовільний стан комунікацій внаслідок непроведення ремонту основних засобів, нагальну потребу у такому ремонті у наступних періодах, а також те, що об`єм ремонтних робіт визначається саме підприємством, виходячи з потреб, а не фактичних об`ємів ремонтів, що були проведені в попередні періоди, суд погоджує висновок суду першої інстанції про безпідставність врахування НКРЕКП фактичних витрат 2019 року при визначенні структури тарифів на 2021 рік. Також, суди попередніх інстанцій вказали, що за позицією позивача, підприємство в 2021 році мало намір повністю укомплектувати штат, підтвердженням чого є вже придбані у рамках інвестиційної програми 2019 року 10 аварійних автомобілів, під які необхідно додатково 40 водіїв, 9 автослюсарів, а також для формування аварійних бригад необхідно заповнити вакансії у кількості слюсарів АВР - 102 одиниці, електрогазозварників - 47 одиниць, електромонтерів з ремонту та обслуговування електроустаткування - 43 одиниці. Враховуючи приписи Порядку №302 стосовно того, що планування витрат на оплату праці для включення до тарифів здійснюється в установленому порядку із забезпеченням мінімальної заробітної плати та показників прожиткового мінімуму для працездатних осіб, інших гарантій з оплати праці, передбачених законодавством, з урахуванням положень генеральної та галузевої угод, колективного договору, є недопустимим недотримання з боку підприємства встановлених гарантій по оплаті праці. Відповідачем не надано доказів у спростування поданого позивачем розрахунку витрат на оплату праці на 2021 рік, а також доказів безпідставного завищення позивачем таких показників, відповідно, відповідачем необґрунтовано не включено до структури тарифів поданий позивачем розрахунок витрат на оплату праці на 2021 рік. При цьому, Верховний Суд зауважив, що при вирішенні вказаних питань суд першої та апеляційної інстанцій обмежились лише Порядком №302. Суди не дослідили первинну нормативну базу, яка регулює викладені вище питання, що позбавляє можливість здійснити перевірку висновків судів попередніх інстанцій у цій частині;

5) щодо питання, чи має НКРЕКП право враховувати внески до профспілкового комітету у розмірі 0,3 % при розрахунку тарифу статті витрат по відрахуванням коштів підприємства первинним профспілковим організаціям на культурно-масову, фізкультурну та оздоровчу роботу: судами попередніх інстанцій не встановлено факту надання позивачем до відповідача Колективного договору КП Кривбасводоканал на 2019-2020 роки, що в свою чергу, є необхідним для вирішення питання в частині визначення розміру витрат по відрахуванню коштів первинним профспілковим організаціям на культурно-масову, фізкультурну та оздоровчу роботу при встановленні тарифу;

6) стосовно вилучення при встановленні тарифу на 2021 рік сум коштів, передбачених постановами НКРЕКП № 2636 від 06 грудня 2019р. та №1583 від 19 серпня 2020р.: суди попередніх інстанцій не дослідили питання в частині того, яке зменшення сум, визначене постановою НКРЕКП №1583 від 19 серпня 2020р. зазначено в оскаржуваній постанові та які правові наслідки настають для позивача, у разі скасування постанови НКРЕКП від 19 серпня 2020 року №1583 при встановленні структури тарифів; судами попередніх інстанцій зроблено висновок про те, що вилучення витрат у сумі 93 037,83 тис. грн є не обґрунтованим та таким що порушує чітко визначені права ліцензіата використовувати зазначені кошти на свій розсуд в рамках чинного законодавства України, однак, Верховний Суд звернув увагу на те, що у вказаних судових рішеннях сума в розмірі 93 037,83 тис. грн відсутня; також, Акт від 24 липня 2020 року №286 (за результатами розгляду якого, зокрема, була прийнята постанова НКРЕКП від 19 серпня 2020р. №1583) не містить посилань на суму у розмірі 93 037,83 тис. грн.; судами попередніх інстанцій не досліджено питання, які суми, визначені НКРЕКП № 2636 від 06 грудня 2019 року увійшли до структури тарифів, при винесенні оспорюваної постанови; не вирішено і питання стосовно того, чи застосована була відповідачем, передбачена цією постановою компенсація перевищення витрат за статтями витрат у структурі тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення; судами попередніх інстанцій взагалі не надано оцінку, які саме суми були вилучені при встановленні тарифу на 2021 рік, передбачені постановами НКРЕКП №2636 від 06 грудня 2019 року та №1583 від 19 серпня 2020р.;

7) щодо того, чи можуть дії суб`єкта господарювання при використанні амортизаційних відрахувань свідчити про їх цільове використання, у разі якщо відповідні заходи не були погоджені НКРЕКП в рамках Інвестиційної програми товариства: суди попередніх інстанцій взагалі не досліджували питання в частині затвердження Інвестиційної програми КП Кривбасводоканал на 2019 рік відповідачем та необхідності її врахування НКРЕКП під час формування структури тарифу на централізоване водопостачання та водовідведення. Не досліджено питання в частині того, що має братись за основу НКРЕКП при встановленні тарифів, у разі не затвердження такої програми відповідачем.

Враховуючи викладене, Верховний Суд зауважив, що суди попередніх інстанцій дійшли передчасних висновків в частині зауваження НКРЕКП щодо нецільового використання коштів на амортизаційні відрахування, які спрямовуються зі спеціального рахунку на покриття інвестиційної програми, а саме, що сума коштів, що підлягає перерахуванню на розрахунковий рахунок зі спеціальним режимом використання, має розраховуватися від розміру надходжень грошових коштів на розрахунковий рахунок, а не від розміру фактичних обсягів реалізації, а якщо на розрахунковий рахунок надходять кошти в рахунок погашення заборгованості за надані послуги за попередніми тарифами, розмір коштів розраховується у відсотковому розмірі, визначеному попереднім тарифом, якщо за діючим у розмірі, передбаченому діючим тарифом.

Дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення спору по суті, на виконання ч. 5 ст. 353 КАС України, враховуючи висновки і мотиви Верховного Суду, що наведені у постанові від 16.03.2023р., суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінюючи оскаржуване у справі рішення НКРЕКП на предмет дотримання відповідачем положень частини другої статті 2 КАС України, суд враховує наступне.

Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає Закон України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 22.09.2016р. №1540-VIII (у редакції станом на дату виникнення між сторонами справи правовідносин) (далі Закон України №1540-VIII).

Статтею 1 Закону України №1540-VIII встановлено, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Правові засади державного регулювання у сфері комунальних послуг визначає Закон України Про державне регулювання у сфері комунальних послуг від 09.07.2010р. №2479-VI (далі - Закон № 2479-VI).

Відповідно до статті 10 цього Закону тарифи на комунальні послуги формуються суб`єктами природних монополій та суб`єктами господарювання на суміжних ринках відповідно до порядків (методик), встановлених національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до цього Закону (частина перша цієї статті).

Встановлення тарифів на комунальні послуги, нижчих за розмір економічно обґрунтованих витрат на їх виробництво, не допускається і може бути оскаржено в суді (ч. 4 ст. 10 Закону № 2479-VI).

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України №1540-VIII регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Згідно із п. 3 ч. 2 ст. 3 Закону України №1540-VIII регулятор здійснює державне регулювання шляхом формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України №1540-VIII для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор, зокрема:

- встановлює державні регульовані ціни і тарифи на товари (послуги) суб`єктів природних монополій та інших суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо відповідні повноваження надані Регулятору законом, та змінює їх за результатами перевірки або моніторингу (п. 13);

- оприлюднює інформацію про свою діяльність відповідно до закону та здійснює інші заходи щодо налагодження діалогу з громадськістю (п.17).

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України №1540-VIII основними принципами діяльності Регулятора є: 1) законність; 2) самостійність і незалежність у межах, визначених законом; 3) компетентність; 4) ефективність; 5) справедливість; 6) прогнозованість та своєчасність прийняття рішень; 7) адресність регулювання; 8) неупередженість та об`єктивність під час прийняття рішень; 9) відкритість і прозорість, гласність процесу державного регулювання; 10) недопущення дискримінації; 11) відповідальність за прийняті рішення.

Також відповідно до ч. 1 ст. 24 Закону України №1540-VIII регулятор забезпечує відкритість своєї діяльності шляхом, зокрема:

- прийняття рішень на засіданнях, які проводяться у формі відкритих слухань, крім випадків, передбачених законодавством (п.1);

- проведення громадських обговорень та громадських слухань (п.4);

- оприлюднення на своєму офіційному веб-сайті у формі відкритих даних: порядку денного засідання Регулятора; проектів рішень Регулятора разом з обґрунтуванням; прийнятих Регулятором рішень (п.5).

Згідно із ч. 1 ст. 14 Закону України №1540-VIII засідання регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 Закону України №1540-VIII засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію.

Згідно із ч. 3 ст. 14 Закону України №1540-VIII у відкритих слуханнях мають право брати участь представники суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, організацій, що представляють інтереси споживачів, громадських організацій, медіа та інші заінтересовані особи.

Відповідно до ч. 4 ст. 14 Закону України №1540-VIII регулятор на своїх засіданнях розглядає та приймає рішення з питань, що належать до його компетенції (п.1). Перелік питань, що вносяться на розгляд Регулятора, оприлюднюється не пізніше як за три робочі дні до дня проведення засідання на офіційному веб-сайті Регулятора. Разом з переліком питань, що вносяться на розгляд Регулятора, підлягають оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора проекти рішень Регулятора та обґрунтування до них, одержані зауваження та пропозиції, а також вмотивована позиція Регулятора щодо одержаних зауважень.

Згідно із ч. 5 ст. 14 Закону України №1540-VIII рішення Регулятора оформлюються постановами. Результати засідання Регулятора оформлюються протоколом. Протокол засідання Регулятора оприлюднюється на його офіційному веб-сайті не пізніше п`яти робочих днів з дня його проведення.

Відповідно до ст. 16 Закону України №1540-VIII:

- проекти рішень Регулятора з питань встановлення цін (тарифів), крім проектів рішень про встановлення "зеленого" тарифу", затвердження інвестиційних програм, якщо відповідні повноваження щодо встановлення цін (тарифів), затвердження інвестиційних програм надані Регулятору законом, підлягають відкритому обговоренню. У разі якщо проект рішення Регулятора, що має ознаки регуляторного акта, стосується розвитку окремого регіону або територіальної громади, його розгляд забезпечується із залученням місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування (ч.1);

- відкрите обговорення проектів рішень Регулятора з питань встановлення цін (тарифів), затвердження інвестиційних програм у сфері комунальних послуг проводиться за місцем надання послуг суб`єктами господарювання (ч.2);

- порядок проведення відкритого обговорення проектів рішень Регулятора затверджується Регулятором і має враховувати особливості організації та проведення відкритого обговорення окремих видів рішень Регулятора, зокрема визначених частиною першою цієї статті (ч.3).

Відповідно до ст. 15 Закону України №1540-VIII, зокрема:

- підготовка проектів рішень Регулятора, що мають ознаки регуляторних актів відповідно до Закону України Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності, здійснюється у порядку, визначеному цим Законом (ч.1);

- кожен проект рішення Регулятора, що має ознаки регуляторного акта, разом з матеріалами, що обґрунтовують необхідність прийняття такого рішення, та аналізом його впливу оприлюднюються на офіційному веб-сайті Регулятора з метою одержання зауважень і пропозицій від інших органів державної влади, фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань та інших заінтересованих осіб. Повідомлення про оприлюднення проекту рішення повинно містити: 1) стислий виклад змісту проекту рішення; 2) поштову та електронну адресу, на які можуть надсилатися зауваження та пропозиції; 3) інформацію про спосіб оприлюднення проекту рішення та відповідного аналізу впливу (назва друкованого медіа та/або адреса сторінки в мережі Інтернет, де опубліковано чи розміщено проект рішення та аналіз його впливу, або інформація про інший спосіб оприлюднення, передбачений Регулятором); 4) інформацію про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань та інших заінтересованих осіб; 5) інформацію про спосіб надання органами державної влади, фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями та іншими заінтересованими особами зауважень та пропозицій. Оприлюднення проекту рішення Регулятора з метою одержання зауважень і пропозицій не може бути перешкодою для проведення громадських слухань та будь-яких інших форм відкритих обговорень цього проекту (ч.2);

- строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції до проектів рішень, встановлюється Регулятором і не може становити менше 10 днів та більше трьох місяців з дня оприлюднення відповідних проектів рішень. Обчислення такого строку розпочинається з дня оприлюднення відповідних проектів рішень (ч. 3);

- зауваження і пропозиції до проектів рішень, одержані протягом встановленого строку, оприлюднюються шляхом розміщення на офіційному веб-сайті Регулятора та підлягають обов`язковому розгляду Регулятором за участі фізичних, юридичних осіб, їх об`єднань, органів місцевого самоврядування та інших заінтересованих осіб, які надали такі зауваження та пропозиції, у порядку, затвердженому Регулятором. У разі внесення до проекту рішення суттєвих змін Регулятор може повторно провести процедуру оприлюднення проекту рішення, збору і розгляду зауважень та пропозицій до нього. Зауваження і пропозиції до проектів рішень Регулятора та інформація про результати їх розгляду Регулятором з обґрунтуванням прийняття або відхилення оприлюднюються на офіційному веб-сайті Регулятора не пізніш як за три робочих дні до прийняття Регулятором рішення. Зазначені матеріали повинні залишатися у публічному доступі протягом одного року з дня прийняття відповідного рішення Регулятора (ч.4).

Також порядок та процедуру проведення відкритого обговорення проектів рішень Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг затверджено постановою НКРЕКП від 30.06.2017р. за № 866 (далі Порядок № 866).

Відповідно до п. 1.2 Порядку № 866 НКРЕКП проводить відкриті обговорення проектів рішень з питань встановлення цін (тарифів)/змін до них, розгляд зауважень та пропозицій до проектів рішень, що мають ознаки регуляторних актів, та проектів рішень з інших питань, у прозорий та недискримінаційний спосіб з метою досягнення балансу інтересів споживачів, ліцензіатів і держави, забезпечення безперешкодного доступу споживачів, замовників, ліцензіатів, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, організацій, що представляють інтереси споживачів, громадських організацій, засобів масової інформації та інших заінтересованих осіб до інформації та їх обізнаності на засадах гласності, відкритості, добровільності та свободи висловлювань.

Згідно із п. 2.1 Порядку № 866 до винесення питання щодо встановлення цін (тарифів)/змін до них, на відкрите обговорення НКРЕКП ліцензіат має провести відкрите обговорення (відкрите слухання) на місцях питання щодо необхідності встановлення цін (тарифів)/змін до них, за процедурою, наведеною у цьому пункті, якщо інше не передбачено законодавством. На відкритому обговоренні можуть бути присутні представники місцевих органів виконавчої влади та/або органів місцевого самоврядування (якщо проект рішення стосується розвитку окремого регіону та/або територіальної громади) та інші заінтересовані особи. У разі необхідності встановлення цін (тарифів)/змін до них, ліцензіат оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті повідомлення та обґрунтування щодо необхідності встановлення цін (тарифів)/змін до них, з метою отримання зауважень та пропозицій, а також строк, протягом якого приймаються зауваження і пропозиції та адресу, на яку необхідно їх надсилати. Строк, протягом якого від зацікавлених осіб приймаються зауваження і пропозиції, встановлюється ліцензіатом, але він не може бути меншим ніж 10 календарних днів з дня оприлюднення такого повідомлення на офіційному веб-сайті ліцензіата. Результат відкритого обговорення (відкритого слухання) на місцях оформлюється протоколом за формою згідно з додатком 4, який підлягає оприлюдненню ліцензіатом на своєму офіційному веб-сайті та надсилається до НКРЕКП.

Відповідно до п. 2.2 Порядку № 866 структурний підрозділ НКРЕКП, до компетенції якого належить питання, яке винесено на відкрите обговорення (далі - розробник), подає до Управління інформації та комунікації НКРЕКП в електронному вигляді для оприлюднення на офіційному веб-сайті НКРЕКП у мережі Інтернет: схвалений на засіданні НКРЕКП відповідно до вимог Регламенту НКРЕКП проект рішення НКРЕКП про встановлення цін (тарифів)/змін до них, про схвалення/затвердження інвестиційних програм/інвестиційної складової/планів розвитку/змін до них; обґрунтування необхідності прийняття рішення НКРЕКП; матеріали, необхідні для прийняття рішення НКРЕКП; результати відкритого обговорення (відкритого слухання) на місцях, проведеного ліцензіатом відповідно до цього Порядку; інформацію про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції до проекту рішення НКРЕКП про встановлення цін (тарифів)/ змін до них, про схвалення/затвердження інвестиційних програм/інвестиційної складової/планів розвитку/змін до них; інформацію про дату, час і місце проведення відкритого обговорення проекту рішення НКРЕКП; кінцевий термін подання заявок до участі в обговоренні; електронну адресу, на яку мають подаватись зауваження та пропозиції, та прізвище, ім`я, по батькові та телефон контактної особи. Схвалений проект рішення НКРЕКП з питання встановлення цін (тарифів)/змін до них, схвалення/затвердження інвестиційних програм/інвестиційної складової/планів розвитку/змін до них оприлюднюється не пізніш як за 10 календарних днів до дати проведення відкритого обговорення, крім проектів рішень щодо перегляду структури тарифу без зміни відповідного тарифу, змін до інвестиційних програм/інвестиційної складової/планів розвитку без зміни їх загальної суми, які оприлюднюються не пізніш ніж за 5 календарних днів до дати проведення відкритого обговорення.

Згідно із п. 2.7 Порядку № 866 у разі великого обсягу зауважень та пропозицій до проекту рішення НКРЕКП з питань встановлення цін (тарифів)/змін до них, відкрите обговорення може бути продовжено наступного робочого дня або перенесено на інший термін. На відкритих обговореннях, зокрема, розглядаються зауваження та пропозиції до проекту рішення НКРЕКП про встановлення цін (тарифів)/змін до них.

Відповідно до п. 2.8 Порядку № 866 результати відкритого обговорення проекту рішення НКРЕКП оформлюються протоколом, у якому зазначаються дата проведення відкритого обговорення, прізвище та ініціали, посада та місце роботи учасників відкритого обговорення, назва проекту рішення НКРЕКП, що підлягає відкритому обговоренню. Додатком до нього є таблиця узгодження позицій, в якій зазначаються редакція спірної частини проекту рішення/частини проекту рішення, до якої висловлено зауваження (пропозиції), зміст зауважень (пропозицій) та мотиви їх відхилення/спосіб врахування.

Згідно із п. 3.9 Порядку № 866 у разі неможливості проведення відкритого обговорення (розгляду зауважень та пропозицій) проекту рішення НКРЕКП, що має ознаки регуляторного акта, протягом одного дня відкрите обговорення (розгляд зауважень та пропозицій) може бути продовжено наступного робочого дня або перенесено на інший термін.

Відповідно до п. 3.10 Порядку № 866 результати відкритого обговорення (розгляду зауважень та пропозицій) проекту рішення НКРЕКП оформлюються протоколом, у якому зазначаються дата проведення відкритого обговорення (розгляду зауважень та пропозицій), прізвище та ініціали, посада та місце роботи учасників відкритого обговорення та розгляду зауважень та пропозицій, назва проекту рішення НКРЕКП, що підлягає відкритому обговоренню. Додатком до нього є таблиця (додаток 3), в якій зазначаються зауваження та пропозиції, що враховуються та не враховуються, редакція спірної частини проекту рішення/частини проекту рішення, до якої висловлено зауваження (пропозиції) та мотиви їх відхилення/спосіб врахування. Протокол підписується керівником розробника.

Таким чином, відповідач, реалізовуючи свої повноваження з питань формування цінової політики на вітчизняному ринку водопостачання та водовідведення, зокрема, приймаючи оскаржуване рішення щодо встановлення тарифу на водопостачання та водовідведення, повинен був дотримуватись вищезазначеної чітко регламентованої процедури, яка включає у себе етапи:

1) підготування проекту рішення щодо встановлення тарифу на водопостачання та водовідведення;

2) оприлюднення на офіційному веб-сайті Регулятора переліку питань, що вносяться на розгляд Регулятора та проекту рішення Регулятора та обґрунтування до них, одержані зауваження та пропозиції, а також вмотивована позиція Регулятора щодо одержаних зауважень;

3) призначення дати публічного обговорення, збір і розгляд зауважень та пропозицій до проектів рішень Регулятора з питань встановлення цін (тарифів); при цьому, строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції до проекту рішення, встановлюється Регулятором і не може становити менше 10 днів та більше трьох місяців з дня оприлюднення відповідних проектів рішень

4) проведення відкритого обговорення проекту рішення Регулятора з питань встановлення цін (тарифів) із обов`язковим врахуванням зауважень і пропозицій до проекту рішення;

5) опублікування на офіційному веб-сайті Регулятора прийнятого рішення (постанови) з питань встановлення цін (тарифів).

При цьому, реалізуючи цю процедуру відповідач зобов`язаний був дотримуватись принципів, зокрема: справедливості; неупередженості та об`єктивності під час прийняття рішень; відкритості і прозорості, гласності процесу державного регулювання; недопущення дискримінації.

Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що НКРЕКП прийнято постанову від 16.12.2020р. №2499 Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року №1141, згідно якої підпункт 26 пункту 1 постанови НКРЕКП від 16.06.2016 №1141 Про встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення викладено у новій редакції, а саме: КОМУНАЛЬНОМУ ПІДПРИЄМСТВУ КРИВБАСВОДОКАНАЛ зі структурою, наведеною в додатку 26 до цієї постанови:

а)на централізоване водопостачання:

- споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері Централізованого водопостачання та водовідведення, - 5,36 грн. за 1 куб. м (без ПДВ);

- споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 11,22 грн. за 1 куб. м (без ПДВ);

б)на централізоване водовідведення:

- споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 1,11 грн. за 1 куб. м (без ПДВ);

- споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 6,10 грн. за 1 куб. м (без ПДВ);

Таким чином, зазначеною постановою для КП КРИВБАСВОДОКАНАЛ з 01.01.2021р. встановлюються нові тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення.

18.11.2020р. регулятором-відповідачем було опубліковано на офіційному веб-сайті НКРЕКП проект рішення - постанови Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року №1141; встановлено строк для надання зауважень і пропозицій до 30.11.2020р.; призначено дату відкритого обговорення на 07.12.2020р.

07.12.2020р. та 08.12.2020р. проведено відкрите обговорення проекту постанови НКРЕКП щодо встановлення підприємству тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2021 рік, що оформлено відповідним протоколом відкритого обговорення (слухання), схваленого 18.11.2020 на засіданні НКРЕКП, проекту постанови НКРЕКП Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року К1141, щодо встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2021 рік КП Кривбасводоканал.

Протокол відкритого обговорення разом з таблицею узгоджених пропозицій було оприлюднено на офіційному веб-сайті Регулятора.

Не погоджуючись з пунктом 1 постанови НКРЕКП від 16 грудня 2020 року №2499 Про внесення змін до постанови НКРЕКП, від 16 червня 2016 року №1141, позивач звернувся до адміністративного суду з вказаним позовом.

Слід зазначити, що відповідно до протоколу відкритого обговорення (слухання), схваленого 18.11.2020р. на засіданні НКРЕКП, проекту постанови НКРЕКП Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року № 1141, щодо встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2021 рік КП Кривбасводоканал, відкриті обговорення проекту оскаржуваної постанови НКРЕКП проводились з дотриманням вимог постанови Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 року № 392 Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої вірусом SARS-СоV-2 (зі змінами) в онлайн форматі з використанням програмного Google Meet.

Також із протоколу вбачається, що на обговоренні присутніми були: Любінецька Ю. В. - заступник начальника Відділу НКРЕКП у Дніпропетровській області; Марков С. Ю. - директор КП Кривбасводоканал; Бойко О. С. - заступник директора з фінансів КП Кривбасводоканал; Миколюк Д. О. - начальник юридичного управління КП Кривбасводоканал; Шишов В. О. - начальник відділу природних монополій департаменту розвитку труктури міста Криворізької міської ради; Родь О. В. - голова Криворізької міської організації профспілки працівників ЖКГ, місцевої промисловості, побутового обслуговування населення; Квач В. В. - голова первинної профспілкової організації КП Кривбасводоканал; Мамалига 3. І. - провідний юрисконсульт юридичного управління ЗІИ Кривбасводоканал; Довбань В. А. - начальник відділу економіки КП Кривбасводоканал.

Як зазначено у протоколі, заявок від фізичних та юридичних осіб на реєстрацію для прийняття участі у публічному обговоренні проекту постанови НКРЕКП Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року № 1141 станом на 30.11.2020 до Відділу НКРЕКП у Дніпропетровській області не надходило.

Із описової частини протоколу вбачається, що обговорення на етапі розгляду пропозицій та зауважень відбувались таким чином.

07.12.2020р. ОСОБА_1 (головуюча) розпочала відкриті обговорення та повідомила, що на засіданні НКРЕКП, було схвалено проект постанови НКРЕКП Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року № 1141, щодо встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення Комунальному підприємству Кривбасводоканал.

Проект постанови НКРЕКП та матеріали щодо обґрунтування рішення було оприлюднено на офіційному сайті НКРЕКП з метою одержання зауважень і пропозицій в термін до 30.11.2020р. Станом на 30.11.2020р. до НКРЕКП надійшли зауваження та пропозиції від КП Кривбасводоканал та НКРЕКП.

Редакція спірної частини проекту рішення/частини проекту рішення, до якої висловлено зауваження (пропозиції), зміст зауважень (пропозицій) та мотиви їх відхилення/спосіб зазначено у Таблиці узгодження позицій до проекту постанови НКРЕКП Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року №1141.

1. Пропозицію щодо врахування річного плану, (Додаток 1 до зауважень та пропозицій) відхилено. Всупереч розділу 2 пункту 2.2 річний план ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, не погоджений органами місцевого самоврядування або місцевими органами виконавчої влади.

2. Пропозицію актуалізувати ціну та перерахувати обсяги електроенергії враховано частково. Обсяги та ціни на електроенергію враховано відповідно до підпункту 1 пункту 3.1. Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення № 302 з урахуванням фактичних показників звітного періоду.

3. Пропозицію перерахувати обсяги реагентів в натуральних величинах враховано частково. Кількість реагентів враховано відповідно до підпункту 1 пункту 3.1. Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення № 302 з урахуванням фактичних показників звітного та базового періодів.

4. Пропозицію перерахувати витрати на ремонти відхилено. Витрати на ремонти враховано відповідно пункту 2.8. Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення № 302 з урахуванням фактичних показників звітного періоду.

5. Пропозицію врахувати нормативну чисельність працівників відхилено. Планова чисельність працівників значно перевищує фактичну чисельність, відповідно до звіту № 8-НКРЕКП за 9 місяців 2020 року.

6. Пропозицію врахувати прогнозований індекс цін виробників промислової продукції на послуги з постачання технічної напірної води враховано частково. Застосовано прогноз індексу цін виробників промислової продукції відповідно до пунктів 2.1 та 3.1. Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення № 302.

7. Пропозицію врахувати витрати на послуги по вивезенню та утилізації сміття враховано частково.

8. Пропозицію врахувати сплату внесків до профспілкового комітету враховано частково. Враховано 0,3 відсотка відповідно до діючого законодавства.

9. Пропозицію включити витрати на придбання малоцінних необоротних матеріальних активів відхилено. Дані витрати враховані в амортизації.

10. Пропозицію перерахувати обігові кошти за рахунок планового прибутку у розмірі 2 % від повної планової собівартості враховано.

11. Пропозицію перерахувати внесок на регулювання враховано.

12. Враховано постанову НКРЕКП від 19.08.2020р. № 1583 щодо вилучення коштів з тарифу на централізоване водовідведення.

Таким чином, підпункт 26 пункту 1 викласти в такій редакції: 26) Комунальному підприємству Кривбасводоканал зі структурою, наведеною в додатку 26 до цієї постанови: а) на централізоване водопостачання: споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 5,38 грн за 1 куб. м. (без податку на додану вартість); споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 11,25 грн за 1 куб. м. (без податку на додану вартість); б) на централізоване водовідведення: споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 1,13 грн за 1 куб. м. (без податку на додану вартість); споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, - 6,15 грн за 1 куб. м. (без податку на додану вартість).

ОСОБА_2 , директор КП Кривбасводоканал, зауважив, що проект постанови, що обговорюється, оприлюднений на офіційному веб-сайті НКРЕКП не передбачав вилучення коштів з тарифу на централізоване водопостачання відповідно до постанови НКРЕКП від 19.08.2020р. № 1583. При цьому, зауважив, що Дніпропетровським окружним адміністративним судом прийнято рішення про скасування постанови НКРЕКП від 19.08.2020р. № 1583, яка на даний час не набрала законної сили та запропонував відповідно до пункту 2.7 постанови НКРЕКП від 30.06.2017р. № 866 у разі великого обсягу зауважень та пропозицій до проекту рішення НКРЕКП з питань встановлення цін (тарифів)/змін до них, схвалення/затвердження інвестиційних програм/інвестиційної складової/планів розвитку/змін до них їх відкрите обговорення може бути продовжено наступного робочого дня або перенесено на інший термін.

Також висловив незгоду з вилученням коштів з тарифу на централізоване водовідведення та висловив думку, що Регулятор повинен прийняти рішення після остаточного розгляду справи у суді. Підприємство, організації профспілки працівників ЖКГ, місцевої промисловості, побутового обслуговування населення та органи місцевої влади проти прийняття проекту постанови в такій редакції.

Крім того, висловив пропозицію відкласти прийняття рішення щодо встановлення тарифів для КП Кривбасводоканал до остаточного прийняття рішення судом.

ОСОБА_1 запропонувала занести в протокол всі зауваження та підписати протокол в частині того, що слухання відбулися.

ОСОБА_2 наголосив, що відкриті обговорення проектів рішень необхідно проводити у прозорий та недискримінаційний спосіб з метою досягнення балансу інтересів споживачів, ліцензіатів і держави, забезпечення безперешкодного доступу споживачів, замовників, ліцензіатів, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, організацій, що представляють інтереси споживачів, громадських організацій, засобів масової інформації та інших заінтересованих осіб до інформації та їх обізнаності на засадах гласності, відкритості, добровільності та свободи висловлювань.

Тому відкриті обговорення не можливо вважати такими, що відбулися, оскільки підприємство не отримувало офіційно матеріалів, що обґрунтовують вилучення коштів з тарифу на централізоване водовідведення, крім того це не було озвучене на засіданні при схваленні проекту постанови.

Громадські слухання вважаються такими, що не відбулися, оскільки не досягнуто баланс інтересів.

ОСОБА_1 ще раз запропонувала занести в протокол всі зауваження та винести рішення перенести прийняття постанови до прийняття остаточного судового рішення.

ОСОБА_2 наголосив, що підприємству не зрозуміла позиція та мотивувальна частина НКРЕКП щодо вилучення коштів, оскільки існує рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

ОСОБА_1 зазначила, що рішення не набрало законної сили, оскільки НКРЕКП буде оскаржувати зазначене рішення в апеляційній інстанції.

ОСОБА_2 зазначив, що категорично не згоден із запропонованим тарифом та заперечує проти його прийняття, оскільки це є порушенням законодавства, дані тарифи не включають всіх витрат, підприємство не зможе виконувати послугу з водопостачання та водовідведення та відсутній баланс інтересів, тому категорично вважає слухання такими, що не відбулись, це позиція підприємства.

ОСОБА_1 запропонувала скласти протокол та зазначити позицію підприємства, що громадські слухання не відбулися із зазначенням підстав та із зауваженням головуючої.

ОСОБА_2 заперечив проти складання протоколу та задав запитання як підприємству виконати зобов`язання перед абонентами та надання якісних послуг при встановленні запропонованого тарифу, який не відповідає діючому законодавству.

ОСОБА_1 зауважила, що перевіркою за 2019 рік встановлено, що підприємство отримало прибуток від послуг з централізованого водовідведення, який не включено до тарифу.

ОСОБА_3 , начальник відділу природних монополій департаменту розвитку інфраструктури міста Криворізької міської ради зазначив, що на даний час відсутні відповіді на питання до Регулятора. Запропоновані тарифи ведуть до збитковості підприємства, ситуація з коронавірусом не дає можливості фінансувати витрати підприємства, тому підприємство не зможе виконати свої ліцензійні зобов`язання по зобов`язання до споживачів, при цьому обов`язок органу місцевого самоврядування надати доступ територіальній громаді до якісних послуг з централізованого водопостачання та водовідведення, таким чином орган управління не зможе цього забезпечити, таким чином вважає прийняття економічно необґрунтованого тарифу буде шкодити територіальній громаді м. Кривого Рогу та зокрема КП Кривбасводоканал, та попросив розглянути важливість провести нормальні громадські обговорення.

ОСОБА_4 , голова Криворізької міської організації профспілки працівників ЖКГ, місцевої промисловості, побутового обслуговування населення додав, що будь-яке підприємство - це колектив, в якому працюють люди різних професій, але основа одна виконувати трудові обов`язки, якщо це оплачується належним чином, це влаштовує всі сторони, але якщо заздалегідь необґрунтовано зменшуються відрахування на проведення культурно-масових заходів, робітники підприємства позбавляються пільг та погоджуватись з пропозицією комісії вважає злочинним.

ОСОБА_2 зазначив про відсутність мотиваційної складової щодо вилучення коштів у розмірі 200 мільйонів гривень, оскільки не враховане існуюче судове рішення та є незгода НКРЕКП відтермінувати прийняття рішення до вирішення справи у суді, бажання ознайомитися зі структурою тарифу з урахуванням вилучення коштів, що порушує законодавство.

ОСОБА_5 , заступник директора з фінансів КП Кривбасводоканал запитав чи є питання до цифр, зазначених у наданому річному плані.

ОСОБА_1 повідомила про показники річного плану не розглядалися, оскільки він був не погоджений органами місцевого самоврядування.

ОСОБА_2 зазначив, що не зрозуміла та відсутня запропонована структура тарифів та інформація стосовно річного плану, для чого необхідно продовжити відкрите обговорення.

ОСОБА_1 запропонувала продовжити громадські обговорення наступного робочого дня.

08.12.2020р. ОСОБА_1 повідомила про продовження громадських обговорень та запитала про отримання КП Кривбасводоканал проекту структури тарифів.

ОСОБА_2 повідомив про отримання структури тарифів та направлення на електронну адресу Відділу НКРЕКП у Дніпропетровській області повідомлення, що структуру тарифів було надіслано без відповідних пояснень. Пунктом 1.2. Порядку проведення відкритого обговорення проектів рішень Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг затвердженого постановою НКРЕКП від 30.06.2017р. № 866 встановлено, що НКРЕКП проводить відкриті обговорення проектів рішень з питань встановлення цін (тарифів)/змін до них, схвалення/затвердження інвестиційних програм/інвестиційної складової/планів розвитку/змін до них, розгляд зауважень та пропозицій до проектів рішень, що мають ознаки регуляторних актів, та проектів рішень з інших питань, у прозорий та недискримінаційний спосіб з метою досягнення балансу інтересів споживачів, ліцензіатів і держави, забезпечення безперешкодного доступу споживачів, замовників, ліцензіатів, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, організацій, що представляють інтереси споживачів, громадських організацій, засобів масової інформації та інших заінтересованих осіб до інформації та їх обізнаності на засадах гласності, відкритості, добровільності та свободи висловлювань.

Фахівцям КП Кривбасводоканал необхідно 2 дні на детальне та всебічне вивчення скоригованої структури тарифів. З метою додержання зазначеного пункту просимо подовжити відкриті обговорення після визначеного строку.

Виявив бажання обсудити кожну статтю витрат з яких необхідно зняти кошти, та дати детальні пояснення по кожній статті витрат, оскільки дана структура нездійсненна та економічно не вірна, що порушує законодавство.

ОСОБА_1 повідомила, що розрахунок структури тарифу було здійснено відповідно до Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення та з урахуванням Акту перевірки та постанови НКРЕКП від 19.08.2020р. за № 1583.

ОСОБА_2 наполегливо попросив прийняти до уваги концепцію підприємства про надання додаткового терміну для обговорення, врахувати наявність судового рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду, врахувати звернення щодо необхідності вивчення структури тарифів. Також повідомив про готовність досягати балансу інтересів та отримати за всіма 12 пропозиціями детальне роз`яснення та обговорення, оскільки по даній структурі підприємство існувати не зможе та просить надати додатковий час, щоб розібратися із структурою тарифу, яка порушує законодавство, після чого провести детальні обговорення.

ОСОБА_1 запропонувала завершити відкриті обговорення, скласти протокол та направити до НКРЕКП для прийняття рішення.

У протоколі також зафіксовано, що за результатами слухань вирішено скласти протокол відкритого обговорення проекту постанови НКРЕКП Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року № 1141 щодо оновлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення комунальному підприємству Кривбасводоканал та направити до центрального апарату НКРЕКП для прийняття відповідного рішення.

У запереченнях та доповненнях зазначено:

ОСОБА_2 зауважив, що відкриті обговорення вважає таким, що не відбулися, баланс інтересів не знайдено за ініціативою представника НКРЕКП, який відмовляється обговорювати.

ОСОБА_1 вважає, що слухання відбулися на засадах гласності та відкритості.

Відповідно до п. 1.2 Порядку проведення відкритого обговорення проектів рішень Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг затвердженого постановою НКРЕКП від 30.06.2017р. № 866 (зі змінами) (далі Порядок № 866) НКРЕКП проводить відкриті обговорення проектів рішень з питань встановлення цін (тарифів)/змін до них, схвалення/затвердження інвестиційних програм/інвестиційної складової/планів розвитку/змін до них, розгляд зауважень та пропозицій до проектів рішень, що мають ознаки регуляторних актів, та проектів рішень з інших питань, у прозорий та недискримінаційний спосіб з метою досягнення балансу інтересів споживачів, ліцензіатів і держави, забезпечення безперешкодного доступу споживачів, замовників, ліцензіатів, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, організацій, що представляють інтереси споживачів, громадських організацій, засобів масової інформації та інших заінтересованих осіб до інформації та їх обізнаності на засадах гласності, відкритості, добровільності та свободи висловлювань.

Згідно із п.2.2 Порядку № 866 структурний підрозділ НКРЕКП, до компетенції якого належить питання, яке винесено на відкрите обговорення (далі - розробник), подає до Управління інформації та комунікації НКРЕКП в електронному вигляді для оприлюднення на офіційному веб-сайті НКРЕКП у мережі Інтернет:

- схвалений на засіданні НКРЕКП відповідно до вимог Регламенту НКРЕКП проект рішення НКРЕКП про встановлення цін (тарифів)/змін до них, про схвалення/затвердження інвестиційних програм/інвестиційної складової/планів розвитку/змін до них;

- обґрунтування необхідності прийняття рішення НКРЕКП;

- матеріали, необхідні для прийняття рішення НКРЕКП;

- результати відкритого обговорення (відкритого слухання) на місцях, проведеного ліцензіатом відповідно до цього Порядку;

- інформацію про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції до проекту рішення НКРЕКП про встановлення цін (тарифів)/ змін до них, про схвалення/затвердження інвестиційних програм/інвестиційної складової/планів розвитку/змін до них;

- інформацію про дату, час і місце проведення відкритого обговорення проекту рішення НКРЕКП;

- кінцевий термін подання заявок до участі в обговоренні;

- електронну адресу, на яку мають подаватись зауваження та пропозиції, та прізвище, ім`я, по батькові та телефон контактної особи.

Схвалений проект рішення НКРЕКП з питання встановлення цін (тарифів)/змін до них, схвалення/затвердження інвестиційних програм/інвестиційної складової/планів розвитку/змін до них оприлюднюється не пізніш як за 10 календарних днів до дати проведення відкритого обговорення, крім проектів рішень щодо перегляду структури тарифу без зміни відповідного тарифу, змін до інвестиційних програм/інвестиційної складової/планів розвитку без зміни їх загальної суми, які оприлюднюються не пізніш ніж за 5 календарних днів до дати проведення відкритого обговорення.

Згідно із п. 2.7 Порядку № 866 у разі великого обсягу зауважень та пропозицій до проекту рішення НКРЕКП з питань встановлення цін (тарифів)/змін до них, схвалення/затвердження інвестиційних програм/інвестиційної складової/планів розвитку/змін до них їх відкрите обговорення може бути продовжено наступного робочого дня або перенесено на інший термін. Інформація про термін, на який переноситься відкрите обговорення, оприлюднюється на офіційному веб-сайті НКРЕКП. На відкритих обговореннях, зокрема, розглядаються зауваження та пропозиції до проекту рішення НКРЕКП про встановлення цін (тарифів)/змін до них, про схвалення/затвердження інвестиційних програм/планів розвитку/змін до них, що надійшли відповідно до пункту 2.2 цієї глави.

Тобто, зокрема, проект рішення НКРЕКП про встановлення цін (тарифів)/змін до них, про схвалення/затвердження інвестиційних програм/інвестиційної складової/планів розвитку/змін до них; обґрунтування необхідності прийняття рішення НКРЕКП; матеріали, необхідні для прийняття рішення НКРЕКП повинні бути розміщені у повному обсязі на офіційному веб-сайті НКРЕКП не пізніш як за 10 календарних днів до дати проведення відкритого обговорення.

Крім того, відповідно до пунктів 1, 2 та 4 ч. 1 ст. 4 Закону України № 2479-VI основними принципами діяльності національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, є: законність; гласність, доступність, прозорість та відкритість процедури державного регулювання, колегіальність, незалежність та об`єктивність при прийнятті рішень.

Згідно з принципом пропорційності рішення (заходи) суб`єктів владних повноважень повинні бути необхідними і мінімально достатніми для досягнення мети - задоволення загальносуспільного інтересу.

Згідно з принципом прозорості рішення (заходи) суб`єктів владних повноважень мають бути належним чином обґрунтовані та повідомлені суб`єктам, яких вони стосуються, у належний строк до набрання ними чинності або введення в дію.

Згідно з принципом недискримінації рішення, дії, бездіяльність суб`єктів владних повноважень не можуть призводити:

- до юридичного або фактичного обсягу прав та обов`язків особи, який є відмінним від обсягу прав та обов`язків інших осіб у подібних ситуаціях, якщо лише така відмінність не є необхідною та мінімально достатньою для задоволення загальносуспільного інтересу;

- до юридичного або фактичного обсягу прав та обов`язків особи, який є таким, як і обсяг прав та обов`язків інших осіб у неподібних ситуаціях, якщо така однаковість не є необхідною та мінімально достатньою для задоволення загальносуспільного інтересу.

Проте, як вбачається із протоколу відкритого обговорення, у порушення вищезазначених норм на офіційному веб-сайті НКРЕКП не розміщалось, а підприємство не отримувало офіційно матеріалів, що обґрунтовують вилучення коштів з тарифу на централізоване водовідведення, крім того це не було озвучене на засіданні при схваленні проекту постанови.

Тобто, відповідачем було порушено процедуру проведення відкритого обговорення проекту рішення НКРЕКП, оскільки фактично було відхилено прохання позивача-ліцензіата про надання часу для ознайомлення із структурою тарифу, яка надійшла на електронну адресу підприємства під час відкритого обговорення, а не завчасно, що позбавило позивача можливості розібратися із структурою тарифу, і лише після цього провести детальні обговорення.

Відповідачем також не враховано, що згідно із п. 2.7 Порядку № 866 у разі великого обсягу зауважень та пропозицій до проекту рішення НКРЕКП з питань встановлення цін (тарифів)/змін до них, відкрите обговорення може бути продовжено наступного робочого дня або перенесено на інший термін; на відкритих обговореннях, зокрема, розглядаються зауваження та пропозиції до проекту рішення НКРЕКП про встановлення цін (тарифів)/змін до них.

Тобто, строк проведення відкритого обговорення може бути перенесено на інший термін, при цьому такий термін не обумовлений законодавством.

Зазначені дії відповідача порушують принципи проведення відкритих обговорень проектів рішень з питань встановлення цін (тарифів)/змін до них, схвалення/затвердження інвестиційних програм/інвестиційної складової/планів розвитку/змін до них, розгляд зауважень та пропозицій до проектів рішень, що мають ознаки регуляторних актів, та проектів рішень з інших питань, які закріплені у п. 1.2 Порядку № 866, а саме: проведення відкритих обговорень у прозорий та недискримінаційний спосіб з метою досягнення балансу інтересів споживачів, ліцензіатів і держави, забезпечення безперешкодного доступу споживачів, замовників, ліцензіатів, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, організацій, що представляють інтереси споживачів, громадських організацій, засобів масової інформації та інших заінтересованих осіб до інформації та їх обізнаності на засадах гласності, відкритості, добровільності та свободи висловлювань.

Суд наголошує, що відповідач порушив передбачені нормами ч. 1 ст. 4 Закону України №1540-VIII принципи справедливості; неупередженості та об`єктивності під час прийняття рішень; відкритості і прозорості, гласності процесу державного регулювання; недопущення дискримінації.

Також, суд зазначає, що зауваження, які зазначались позивачем на публічних обговореннях 07.12.2020р. та 08.12.2020р. стосувалась саме структури тарифів, а саме:

- щодо необхідності врахування необґрунтованості вилучення коштів у розмірі 93 037,83 тис. грн. з тарифу на централізоване водовідведення, адже, зазначена сума є складовою постанови НКРЕКП від 19.08.2020р. за № 1583, яка визнана протиправною та скасована у судовому порядку Дніпропетровським окружним адміністративним судом у адміністративній справі № 160/11341/20, станом на дату проведення слухань судове рішення не набрала законної сили, Регулятор повинен прийняти рішення після остаточного розгляду справи у суді;

- щодо необхідності врахування показників річного плану, який погоджувався з органами місцевого самоврядування;

- щодо необхідності врахування у структурі тарифу, що відповідно до Колективного договору КП Кривбасводоканал на 2019-2020 роки розмір внесків до профспілкового комітету визначено у розмірі 1% від фонду оплати праці, а не 0,3%, як зазначив Регулятор.

Проте, зазначені зауваження відповідачем не були прийняті до уваги.

Таким чином судом встановлено, що під час прийняття оскаржуваного пункту 1 постанови НКРЕКП від 16 грудня 2020 року №2499 Про внесення змін до постанови НКРЕКП, від 16 червня 2016 року №1141, було порушено процедуру його прийняття, оскільки під час розгляду проекту не дотримано порядок оприлюднення та обговорення із залученням представників органів виконавчої влади та/або органів місцевого самоврядування, інших зацікавлених осіб на етапі їх розгляду, а отже, порушено принцип прозорого та недискримінаційного розгляду проекту рішення суб`єктом владних повноважень, що призвело до викривлення балансу інтересів споживачів, ліцензіатів та держави.

Суд зауважує, що у разі дотримання відповідачем процедури прийняття оскаржуваного рішення надання позивачу часу для підготування і подання детальних пояснень по кожній статті витрат структури тарифів, що розраховані відповідачем, це дозволило б обґрунтовано та всебічно розглянути і врахувати, як це передбачено законодавством усі показники, які підлягають обов`язковому врахуванню при формуванні тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення (витрат за кожним видом ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, облік яких ведеться ліцензіатом). Однак, через не дотримання відповідачем процедури прийняття оскаржуваного рішення, зокрема, процедури відкритого обговорення проекту рішення НКРЕКП з питань встановлення цін (тарифів)/змін до них, позивач був позбавлений законної можливості подати свої зауваження та заперечення до вказаного проекту, що призвело до необгрунтованого та неправомірного формування показників структури тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення, які зазначені у оскаржуваному рішенні.

Щодо неврахування відповідачем в розрахунку тарифу Річного плану ліцензійної діяльності з централізованого водопостачання та водовідведення на 12 місяців з 01.01.2021, суд зазначає наступне.

Порядок формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затверджений постановою НКРЕКП від 10.03.2016р. № 302 (у редакції постанови НКРЕКП 14.03.2019 № 339) та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 19.04.2016р. за № 593/28723 (далі Порядок № 302).

Відповідно до п. 1.1 Порядку № 302 цей Порядок визначає механізм формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення для суб`єктів природних монополій, які провадять або мають намір провадити господарську діяльність з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення, ліцензування якої здійснюється НКРЕКП.

Згідно з п. 1.2 Порядку № 302 цей Порядок застосовується під час установлення НКРЕКП тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення для суб`єктів природних монополій, зазначених у пункті 1.1 цієї глави, та поширюється на цих суб`єктів під час розрахунку таких тарифів.

Відповідно до п. 1.4 Порядку № 302 формування тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення здійснюється з урахуванням витрат за кожним видом ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, облік яких ведеться ліцензіатом окремо.

Згідно з п. 2.1 Порядку № 302 формування тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення здійснюється ліцензіатами відповідно до річних планів ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, економічно обґрунтованих планованих витрат, визначених на підставі державних та галузевих нормативів витрат ресурсів, у тому числі галузевих технологічних нормативів використання питної води на підприємствах водопровідно-каналізаційного господарства, з урахуванням фактичних даних та основних особливостей технологічних процесів конкретного виробництва, техніко-економічних розрахунків, кошторисів з урахуванням ставок податків, зборів, платежів, цін (тарифів) на матеріальні ресурси та послуги у планованому періоді.

За умовами п. 2.3 Порядку №302 річні плани ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення складаються окремо за видами такої діяльності (централізоване водопостачання, централізоване водовідведення) на підставі фактичних за останні п`ять років та прогнозованих обсягів централізованого водопостачання та централізованого водовідведення з урахуванням укладених зі споживачами договорів та інших техніко-економічних факторів. Річні плани ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення погоджуються в установленому законодавством порядку. Загальний обсяг втрат та витрат питної води, що враховується при складанні річних планів ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, не має перевищувати рівнів, установлених законодавством.

Таким чином, на структуру та величину тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення впливають витрати за кожним видом ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, при формування тарифів Регулятор зобов`язаний дослідити та врахувати зазначені витрати.

Процедуру встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення затверджено постановою НКРЕКП від 24 березня 2016 року №364 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 27 квітня 2016 р. за № 643/28773 (далі Процедура №364).

Відповідно до п. 1.2 роцедура №364, ця Процедура застосовується НКРЕКП при встановленні тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення і поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали у встановленому законодавством порядку ліцензії на провадження господарської діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення та ліцензування діяльності яких здійснюється НКРЕКП (далі ліцензіати).

За приписами абз. 2 пп. 6 п. 2.2 Процедури №364 для встановлення тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення заявник подає до НКРЕКП у паперовому та електронному вигляді заяву про встановлення тарифів (додаток 2), а також розрахунки, підтвердні матеріали і документи, що використовувалися під час проведення таких розрахунків, зокрема, річний план ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, погоджений органами місцевого самоврядування або місцевими органами виконавчої влади (додаток 3).

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що позивач надав відповідачу скоригований річний план, в якому фактична реалізація за останні 12 місяців з централізованого водопостачання складає 60 594,04 гис.м3., з централізованого водовідведення складає 36 971,49 тис.м3.

Річний план було розраховано відповідно до пункту 2.3. Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016 №302, а саме: на підставі фактичних даних за останні п`ять років, за якими середньорічний обсяг втрати питної води після II підйому склав 29,347%.

В річному плані ліцензованої діяльності втрати з системи подачі та розподілу води (ПРВ) після II підйому були визначені на рівні 27,896%, що не перевищує розмір, затверджений постановою НКРЕКП від 13.12.2019 №2840 Про встановлення індивідуальних технологічних нормативів використання питної води КОМУНАЛЬНОМУ ПІДПРИЄМСТВУ КРИВБАСВОДОКАНАЛ.

Реалізацію було розраховано на рівні прогнозованих обсягів реалізації з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення з урахуванням укладених договорів зі споживачами - фактичні обсяги за останні 12 місяців (листопад 2019 - жовтень 2020).

Річний план ліцензованої діяльності КП Кривбасводоканал на 2021 рік від 25.11.2020р. для погодження із органами місцевого самоврядування було направлено виконавчому комітету Криворізької міської ради листом від 27.11.2020р. за № 11118.

У подальшому погоджений з органом місцевого самоврядування (виконавчим комітетом Криворізької міської ради) новий річний план з коригуванням показників централізованого водопостачання та водовідведення у бік зменшення, а також інші документи, були надіслані КП Кривбасводоканал на адресу відповідача листом від 15.12.2020р. за № 11765, як засобами поштового зв`язку, так і на електронну скриньку, що підтверджується матеріалами справи.

Представник відповідача підтвердив, що на адресу підприємства надходив річний план погоджений з органом місцевого самоврядування на 2021р., однак, відповідачем було враховано показники річного плану за попередній період за 2019р., тому що відповідач вважає, що затверджений річний план на 2021р. повинен був бути наданий до 30.11.2020р.

Суд зауважує, що оскаржувана постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2499 Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року №1141 була прийнята на засіданні 16.12.2020р. і станом на дату проведення засідання затверджений річний план на 2021 рік був наданий відповідачу.

Отже, враховуючи те, що директором КП "Кривбасводоканал" на відкритих обговореннях (слуханнях), які відбувались 7-8 грудня 2020 року ставилось питання про необхідність продовження відкритого обговорення, а також надання двох днів на детальне та всебічне вивчення скоригованої структури тарифів у зв`язку з відсутністю запропонованого відповідачем структури тарифів та з`ясування питання стосовно затвердження річного плану, відповідач повинен був вчинити певні дії спрямовані на надання оцінки погодженим органом місцевого самоврядування річному плану, наданому 15 грудня 2020 року для дотримання процедури прийняття обгрунтованого рішення.

Під час розгляду справи, представник відповідача не заперечував, що пакет документів, який містив в тому числі і погоджений органом місцевого самоврядування річний план на 2020 рік був наданий до часу прийняття оскаржуваного рішення.

Отже, відповідачем передчасно та безпідставно, не було враховано в розрахунок тарифу погоджений органом місцевого самоврядування Річний план ліцензійної діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення від 25 листопада 2020 року, який було надано НКРЕКП до прийняття оскаржуваної постанови.

Щодо неврахування відповідачем в розрахунку тарифу витрат фактичного споживання електричної енергії позивачем за попередні періоди на електроенергію, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.3.1. Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016 №302, витрати, пов`язані з використанням електричної енергії (у тому числі реактивної та активної) для технологічних потреб, що визначаються виходячи з обсягів підйому та/або подачі води, пропускання стічних вод, їх очищення, норм питомих витрат паливно-енергетичних ресурсів, установлених відповідно до галузевих нормативів та вимог законодавства, та цін на електричну енергію у планованому періоді, що визначаються з урахуванням положень пункту 2.1 Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016р. №302, а саме: вартість електричної енергії визначається з урахуванням цін на ринку електричної енергії.

Розрахунок витрат на електроенергію, затверджується з урахуванням зростання на 2021 рік тарифів на послуги з розподілу електричної енергії із застосуванням стимулюючого регулювання, тарифів на передачу електроенергії, прийнятих у постановах НКРЕКП на засіданні від 09.12.2020, а також затвердженим постановою НКРЕКП від 18.11.2020 №2124 тарифом на здійснення операцій купівлі-продажу на ринку на добу наперед та внутрішньодобовому ринку та прогнозу ціни закупки електроенергії на ринку розрахованою по діючим рrісе сарs (постанова НКРЕКП №766 від 08.04.2020р. в редакції №1526 від 06.08.2020р.).

Відповідач зазначає, що ним при плануванні ціни на електричну енергію на 2021 рік було прийнято до розрахунку тариф на послуги з передачі електричної енергії ПРАТ НЕК УКРЕНЕРГО на 2021 рік, установлений постановою НКРЕКП від 09.12.2020р. № 2353 (набрала чинності з 01.01.2021р.), тариф на послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління ПРАТ НЕК УКРЕНЕРГО на 2021 рік, встановлений постановою НКРЕКП від 09.12.2020р. № 2354 (набрала чинності з 01.01.2021р.), тариф на послуги постачальника універсальних послуг ТОВ ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ, встановлений постановою НКРЕКП від 09.12.2020р. № 2282 (набрала чинності з 01.01.2021р.), тарифи на послуги з розподілу електричної енергії АТ ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ із застосуванням стимулюючого регулювання, встановлені постановою НКРЕКП від 09.12.2020р. № 2364 (набрала чинності з 01.01.2021р.), тарифи на послуги з розподілу електричної енергії ТОВ ДТЕК ВИСОКОВОЛЬТНІ МЕРЕЖІ із застосуванням стимулюючого регулювання, встановлені постановою НКРЕКП від 09.12.2020р. № 2385 (набрала чинності з 01.01.2021р.), тарифи на послуги з розподілу електричної енергії АТ УКРЗАЛЗНИЦЯ, встановлені постановою НКРЕКП від 09.12.2020р. № 2361 (набрала чинності з 01.01.2021р.), тарифи на послуги з розподілу електричної енергії ПРАТ ПЕЕМ ЦЕК із застосуванням стимулюючого регулювання, встановлені постановою НКРЕКП від 09.12.2020р. № 2386 (набрала чинності з 01.01.2021).

Відповідно до інформації Оператору Ринку станом на момент прийняття постанови № 2499 середньозважена ціна за січень складає 1,36937 грн/кВт год (без ПІДВ), яка менша за прогнозовану. Це свідчить про коливання складової ціни на електричну енергію як в більшу, так і в меншу сторону при цьому ліцензіатом указано ціну 1,7513 грн/кВт год (без ПІДВ).

Так, відповідач зазначає також, що ним у ціні електричної енергії на ринку на добу наперед торгової зони ОЕС України відповідно до підпункту 1 пункту 3.1 глави 3 Порядку № 302 було враховано прогнозовану ціну з урахуванням цін на ринку електричної енергії - 1,5653 грн/кВт год (без ПІДВ), а саме: 1,52709х1,025-1,5653 - це прогнозована ціна закупівлі електричної енергії на ринках у 2021 році з рахуванням зростання на 2,5% (індекс 1,025) та середньозваженої ціни РДН у листопаді 2020р. Відповідач зауважує, що інформацію щодо показників ним взято із сайту Оператору Ринку.

Проте, під час судового розгляду справи судом було встановлено, що позивачем при плануванні ціни на електричну енергію на 2021 рік прийнято до розрахунку максимально граничну ціну купівлі електричної енергії (рrісе сарs) за місяць, у який робився розрахунок, в той час як відповідач взяв для розрахунку середньозважену ціну на електричну енергію у листопаді 2020р.

Суд зазначає, що відповідно до ч.1 та 2 ст.51 Закону України Про ринок електричної енергії від 13.04.2017р. за № 2019-VIII (з подальшими змінами) оператор ринку забезпечує функціонування ринку на добу наперед та внутрішньодобового ринку, а також здійснює організацію купівлі-продажу електричної енергії для доби постачання на підставі ліцензії. Оператор ринку створює організаційні, технологічні, інформаційні та інші умови для здійснення регулярних торгів за правилами ринку на добу наперед та внутрішньодобового ринку, укладання і виконання договорів та розрахунків за ними, зокрема визначає уповноважений банк або клірингову установу.

Відповідно до п.2.1 Порядку № 302 формування тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення здійснюється ліцензіатами відповідно до річних планів ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, економічно обґрунтованих планованих витрат, визначених на підставі державних та галузевих нормативів витрат ресурсів, у тому числі галузевих технологічних нормативів використання питної води на підприємствах водопровідно-каналізаційного господарства, з урахуванням фактичних даних та основних особливостей технологічних процесів конкретного виробництва, техніко-економічних розрахунків, кошторисів з урахуванням ставок податків, зборів, платежів, цін (тарифів) на матеріальні ресурси та послуги у планованому періоді. Вартість електричної енергії визначається з урахуванням цін на ринку електричної енергії.

Розрахунок витрат на електроенергію затверджується з урахуванням зростання на 2021 рік тарифів на послуги з розподілу електричної енергії із застосуванням стимулюючого регулювання, тарифів на передачу електроенергії відповідно до постанов НКРЕКП від 09.12.2020р. № 62353, від 18.11.2020р. № 62124, тарифу на здійснення операцій купівлі-продажу на ринку на добу наперед та внутрішньодобовому ринку та прогнозу ціни закупки електроенергії на ринку, розрахованою по діючим рrісе сарs відповідно до постанови № 766 від 08.04.2020р. в редакції постанови № 526 від 06.08.2020р.

Так, постановою НКРЕКП від 18.11.2020р. № 2124 Про погодження ДП ОПЕРАТОР РИНКУ фіксованого платежу за участь на ринку на добу наперед та внутрішньодобовому ринку та тарифу на здійснення операцій купівлі-продажу на ринку чина добу наперед та внутрішньодобовому ринку на 2021 рік погоджено розраховані ДП ОПЕРАТОР РИНКУ на 2021 рік: фіксований платіж за участь на ринку на добу наперед та внутрішньодобовому ринку в розмірі 3 016,19 грн. (без ПІДВ): тариф на здійснення операцій купівлі-продажу на ринку на добу наперед та внутрішньодобовому ринку в розмірі 3,67 грн/МВтгод (без ПДВ).

Ввідповідно до ст.67 Закону України Про ринок електричної енергії від 13.04.2017р. за № 2019-VIII (з подальшими змінами) в Україні функціонує єдиний ринок на добу наперед та внутрішньодобовий ринок.

Купівля продаж електричної енергії на ринку на добу наперед та внутрішньодобовому ринку здійснюється за правилами ринку на добу наперед та внутрішньодобового ринку.

Ціна купівлі-продажу електричної енергії на ринку на добу наперед визначається для кожного розрахункового періоду оператором ринку за принципом граничного ціноутворення на основі балансу сукупного попиту на електричну енергію та і сукупної пропозиції, а на внутрішньодобовому ринку - за принципом ціноутворення то заявленій (пропонованій) ціні відповідно до правил ринку на добу наперед та внутрішньодобового ринку.

Ціни на ринку на добу наперед та внутрішньодобовому є вільними (ринковими) цінами.

За результатами торгів відповідно до правил ринку на добу наперед та внутрішньодобового ринку оприлюднюються ціна та обсяги купівлі-продажу електричної енергії для кожного розрахункового періоду та інші показники.

Середньозважена ціна, оприлюднена Оператором ринку, розраховується по відношенню до усього погодинного обсягу акцептованої електроенергії на ринку на добу вперед в обсязі електроенергії, тому середньозважена ціна з урахуванням погодинного обсягу споживання КП Кривбасводоканал може бути різною, адже враховуючи специфіку підприємства, найбільші обсяги споживання припадають на пікові години з найвищою ціною. враховуючи дефіцит пропозиції електроенергії у пікові годину, ціна на ринку на добу наперед досягає максимальних значень (price caps), а обсяг електроенергії, отриманої для врегулювання небалансів, зростає, що в результаті впливає на формування середньозваженої ціни у бік збільшення.

У судовому засіданні сторони підтвердили та не заперечували, що показники цін на електроенергію ними брались із офіційного сайту Оператора ринку - www.oree.com.ua.

Слід зазначити, що за інформацією, оприлюдненою на офіційному сайті Оператора ринку www.oree.com.ua (роздруківка із сайту міститься у матеріалах справи) станом на лютий 2021 року середньозважена ціна ринку на добу вперед в обсязі електроенергії за лютий 2021 становила 1,70249 грн/кВт.год (без ПДВ) та мала тенденцію до зростання й у подальшому зростала, а середньозважена ціна ринку на добу вперед в обсязі електроенергії за січень 2021 є значно вищою, аніж врахував Відповідач.

Враховуючи наведене, основна складова ціни електричної енергії, встановленої постановою НКРЕКП від 08.04.2020р № 766 (зі змінами, внесеними постановою НКРЕКП від 29.07.2020р. № 1496) у розмірі 1,77513 грн/кВт. год при встановлені тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення на 2021 рік, яка застосована позивачем при розрахунку, не перевищує середньозважену та є обґрунтованою.

Також слід зазначити, що відповідно до абз.1 пп.1 п.3.1 Порядку № 302 до складу планованої виробничої собівартості включаються прямі матеріальні витрати, зокрема, витрати, пов`язані з використанням електричної енергії (у тому числі реактивної та активної) для технологічних потреб, що визначаються виходячи з обсягів підйому та/або подачі води, пропускання стічних вод, їх очищення, норм питомих витрат паливно-енергетичних ресурсів, установлених відповідно до галузевих нормативів та вимог законодавства, з урахуванням фактичного обсягу споживання за попередні періоди, планованого ефекту від виконання заходів з енергозбереження, у тому числі за енергосервісними договорами для здійснення комплексу енергозберігаючих (енергоефективних) та інших заходів, спрямованих на скорочення споживання та/або витрат на оплату паливно-енергетичних ресурсів, заходів інвестиційної програми, особливостей технологічних процесів, які застосовуються відповідному підприємстві, та цін на електричну енергію у планованому періоді, що визначаються з урахуванням положень п.2.1 глави 2 цього Порядку або на підставі прогнозу НКРЕКП.

Згідно із п. 2.7. Порядку № 302 планування витрат здійснюється із застосуванням нормативного методу на підставі державних і галузевих нормативів використання матеріальних, у тому числі паливно-енергетичних ресурсів, норм з оплати праці, нормативів витрат із управління та обслуговування виробництва з урахуванням фактичних показників попередніх періодів та прогнозу індексу цін виробників промислової продукції на базовий та планований періоди відповідно до п. 2.1 цієї глави.

Витрати, об`єктивне нормування яких неможливе, плануються з урахуванням економічно обґрунтованих витрат за попередні періоди на підставі кошторисів.

Отже, основним методом планування витрат є нормативний метод на підставі державних і галузевих нормативів використання паливно-енергетичних ресурсів, який може коригуватися на підставі фактичних показників попередніх періодів, а не одного періоду.

Позивачем питомі показники були визначені відповідно до Методики розрахунку норм питомих витрат паливно-енергетичних ресурсів на підприємствах водопровідно-каналізаційного господарства, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 449 від 03.09.2012р., зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 19.09.2021р. за № 1606/21918.

Методика встановлює систему розрахунків норм питомих витрат, а також оцінки ефективності використання електричної і теплової енергії.

Методика встановлює механізм розрахунків норм питомих витрат електричної і теплової енергії на підприємствах, які надають послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, з метою створення можливостей застосування економічних важелів керування процесом енергозбереження, планування споживання, а також оцінки ефективності використання електричної і теплової енергії на конкретному підприємстві незалежно від форми власності та підпорядкування (ПІВКГ).

Методика визначає систему розрахунків питомих витрат електричної і теплової енергії на підприємствах незалежно від форми власності та підпорядкування, які надають послуги з централізованого водопостачання та/або водовідведення, для всіх виробничих процесів в існуючих технологічних умовах конкретного ПВКГ.

Відповідно до п. 6 Методики норми розробляються з урахуванням заходів з енергозбереження щорічно ПВКГ згідно з цією Методикою на підставі даних за останні три роки роботи підприємства.

Відповідно до п. 11 Методики, норми питомих витрат позивача КП Кривбасводоканал розробляються розрахунково-аналітичним методом для умов експлуатації насосного і компресорного обладнання та розрахунково-статистичним методом для інших виробничих процесів

Таким чином, розрахунок кількості електроенергії позивач обґрунтовано здійснив з урахуванням затвердженої загальновиробничої норми питомих витрат паливно-енергетичних ресурсів для КП Кривбасводоканал, які зазначені у листі від 15.06.2020р. № 5112 (детальний розрахунок) у відповідь на лист НКРЕКП № 23/19.21-20 від 02.04.2020р.

Окремо суд зауважує, що відповідно до Загального положення про порядок нормування питомих витрат паливно-енергетичних ресурсів у суспільному виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.07.1997р. № 786 погодження норм питомих витрат паливно-енергетичних ресурсів здійснюють Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями. Тобто, до повноважень відповідача не належить право на погодження питомих витрат.

Щодо неврахування відповідачем в розрахунку тарифу витрат на ремонт основних засобів, суд зазначає наступне.

Згідно з п. 2.1 Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016 №302 (далі Постанова № 302) формування тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення здійснюється ліцензіатами відповідно до річних планів ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, економічно обґрунтованих планованих витрат, визначених на підставі державних та галузевих нормативів витрат ресурсів, у тому числі галузевих технологічних нормативів використання питної води на підприємствах водопровідно-каналізаційного господарства, з урахуванням фактичних даних та основних особливостей технологічних процесів конкретного виробництва, техніко-економічних розрахунків, кошторисів з урахуванням ставок податків, зборів, платежів, цін (тарифів) на матеріальні ресурси та послуги у планованому періоді.

За приписами п. 2.3 Постанови № 302 річні плани ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення складаються окремо за видами такої діяльності (централізоване водопостачання, централізоване водовідведення) на підставі фактичних за останні п`ять років та прогнозованих обсягів централізованого водопостачання та централізованого водовідведення з урахуванням укладених зі споживачами договорів та інших техніко-економічних факторів, зокрема:підвищення рівня організації виробництва та поліпшення умов праці у зв`язку з удосконаленням операційно-виробничого планування, систем управління, поліпшенням матеріально-технічного забезпечення господарської діяльності та з урахуванням вимог щодо економії паливно-енергетичних ресурсів.

Відповідно до п. 2.8 Постанови № 302 до повної планованої собівартості централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення включаються витрати на ремонт основних засобів (окрім витрат, пов`язаних з поліпшенням основних засобів, що призводять до збільшення майбутніх економічних вигід від їх використання відносно первісно очікуваних та, відповідно, збільшують їх первісну вартість) з урахуванням витрат базового та звітного періоду, планів попереджувальних ремонтів, проектно-кошторисної документації або кошторисів.

Відповідно до п.3.1 Порядку №302 витрати на оплату праці включаються до складу планової виробничої собівартості.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивач надав відповідачу розрахунок витрат на ремонти розрахований відповідно до 2.8 Порядку № 302 у сумі 84 160,9 тис.грн. та проектно-кошторисну документацію.

Вказана сума обгрунтована незадовільним станом комунікацій внаслідок непроведення ремонту основних засобів, нагальною потребою у такому ремонті у наступних періодах, а також тим, що об`єм ремонтних робіт визначається саме підприємством, виходячи з потреб, а не фактичних об`ємів ремонтів, що були проведені в попередні періоди.

Крім того, позивачем зазначено, що підприємство в 2021 році мало намір повністю укомплектувати штат, підтвердженням чого є вже придбані у рамках інвестиційної програми 2019 року 10 аварійних автомобілів, під які необхідно додатково 40 водіїв, 9 автослюсарів, а також для формування аварійних бригад необхідно заповнити вакансії у кількості слюсарів АВР - 102 одиниці, електрогазозварників - 47 одиниць, електромонтерів з ремонту та обслуговування електроустаткування - 43 одиниці.

Норми обслуговування та нормативів чисельності працівників, зайнятих на роботах з експлуатації мереж, очисних споруд, насосних станцій водопровідно-каналізаційних господарств та допоміжних об`єктів на них затверджені наказом Державного комітету України по житлово - комунальному господарству №39 від 06.06.1997.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем, з урахуванням необхідної кількості працівників відповідно до встановлених норм, розраховано штатну чисельність підприємства у 2021 році у кількості 3165 робітників.

В той же час, при встановлені тарифів на 2021 рік враховано чисельність з урахуванням фактичної чисельності працівників відповідно до звіту № 8-НКРЕКП за третій квартал 2020 року з урахуванням сумісників.

Згідно пп. 2 п. 3.1 Порядку № 302 до складу планованої виробничої собівартості включаються прямі витрати на оплату праці (заробітна плата та інші виплати працівникам, безпосередньо залученим до технологічного процесу централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення) відповідно до Закону України «Про оплату праці»:

основна заробітна плата виробничого персоналу відповідно до встановлених норм праці (норм часу, виробітку, обслуговування), тарифних ставок (окладів), відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для керівників, професіоналів, фахівців та технічних службовців;

додаткова заробітна плата за працю понад установлені норми, трудові досягнення, особливі умови праці у вигляді доплат і надбавок до тарифних ставок і окладів (доплата за роботу у важких та шкідливих умовах, надурочний час, святкові, неробочі та вихідні дні, нічний час, класність, керівництво бригадами, інші виплати, встановлені законодавством), премій, пов`язаних з виконанням виробничих завдань і функцій, та компенсаційних виплат (виплати за невідпрацьований час, включаючи основні та додаткові відпустки, виконання державних і громадських обов`язків, інші виплати, встановлені законодавством);

інші заохочувальні та компенсаційні виплати виробничому персоналу (винагороди за підсумками роботи за рік, вислугу років у галузі, інші виплати, встановлені законодавством).

Планування витрат на оплату праці для включення до тарифів здійснюється в установленому порядку із забезпеченням мінімальної заробітної плати та показників прожиткового мінімуму для працездатних осіб, інших гарантій з оплати праці, передбачених законодавством, з урахуванням положень генеральної та галузевої угод, колективного договору.

За наявності показників прожиткового мінімуму та мінімальної заробітної плати, встановлених у Державному бюджеті на планований рік, при формуванні та встановленні тарифів використовуються зазначені показники.

У разі відсутності встановлених на планований період показників прожиткового мінімуму для працездатних осіб та мінімальної заробітної плати використовуються аналогічні показники, чинні на кінець базового періоду, до яких застосовується прогноз індексу споживчих цін (у середньому до попереднього року) на планований період. За наявності прогнозу індексу споживчих цін (у середньому до попереднього року) за декількома сценаріями застосовується його найменший розмір. У разі відсутності прогнозу індексу споживчих цін (у середньому до попереднього року) на планований період або якщо його значення менше або дорівнює 100 %, для визначення прогнозних значень прожиткового мінімуму для працездатних осіб та мінімальної заробітної плати може використовуватися прогноз індексу споживчих цін(у середньому до попереднього року) за базовий період.

Якщо рівень середньої заробітної плати в розрахунку на одного штатного працівника регіону (Автономна Республіка Крим, області, міста Київ та Севастополь) або одного штатного працівника, зайнятого у промисловості регіону, на території якого здійснюється діяльність ліцензіата, перевищує розмір, розрахований в установленому порядку із забезпеченням мінімальної заробітної плати та інших гарантій з оплати праці, передбачених законодавством, з урахуванням положень генеральної та галузевої угод, колективного договору, допускається планування витрат на оплату праці для включення до тарифів із забезпеченням рівня середньої заробітної плати в розрахунку на одного штатного працівника регіону (Автономна Республіка Крим, області, міста Київ та Севастополь) або одного штатного працівника, зайнятого у промисловості регіону, на території якого здійснюється діяльність ліцензіата, з урахуванням розміру фіксованої індексації витрат на оплату праці на планований період.

Отже, планування витрат на оплату праці для включення до тарифів здійснюється в установленому порядку із забезпеченням мінімальної заробітної плати та показників прожиткового мінімуму для працездатних осіб, інших гарантій з оплати праці, передбачених законодавством, з урахуванням положень генеральної та галузевої угод, колективного договору.

Судом встановлено та матеріалами підтверджено, що штатну чисельність підприємства у 2021 році (у кількості 3165 робітників по ліцензованій діяльності згідно з розділом 2 та 3 Порядку №302) позивач розрахував відповідно до встановлених норм тривалості робочого часу, затверджених наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству №39 від 06.06.1997 р. «Про затвердження норм обслуговування та нормативів чисельності працівників, зайнятих на роботах з експлуатації мереж, очисних споруд, насосних станцій водопровідно-каналізаційних господарств та допоміжних об`єктів на них» та інших законодавчих актів.

При цьому, штатна чисельність працівників КП «Кривбасводоканал», зайнятих у сфері централізованого водопостачання та водовідведення станом на 01.12.2020 р., склала 3172,65 штатних одиниць.

Враховуючи викладене, підприємство зобов?язане дотримуватись встановлених законодавством гарантій по оплаті праці, що свідчить про безпідставність неврахування до структури тарифів наданий позивачем розрахунок витрат на оплату праці на 2021 рік.

Враховуючи наведені обставини, суд вважає обгрунтованими доводами позивача в частині безпідставного врахування відповідачем фактичних витрат 2019 року при визначенні структури тарифів на 2021 рік та не включення до структури тарифів наданий позивачем розрахунок витрат на оплату праці на 2021 рік.

Щодо розрахунку витрат по відрахуванню коштів підприємства первинним профспілковим організаціям на культурно-масову, фізкультурну та оздоровчу роботу, суд зазначає наступне.

Статтею 44 Закону України Про професійні спілки, їх права та гарантії та статтею 250 Кодексу законів про працю України передбачено, що власники або уповноважені ними органи зобов`язані відраховувати кошти первинним профспілковим організаціям на культурно-масову, фізкультурну та оздоровчу роботу в розмірах, передбачених колективними договорами та угодами, але не менше ніж 0,3 відсотка фонду оплати праці відповідно до Закону України Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності.

Відповідачем під час розрахунку тарифу на 2021 рік враховано витрати по сплаті коштів до профспілкового комітету підприємства у розмірі 0,3% від фонду оплати праці.

Проте, в додатку до зауважень та пропозицій позивача від 27.11.2020 «Розрахунок суми коштів, які перераховуються первинній профспілковій організації на культурно-масову, фізкультурну і оздоровчу роботу на 2021 рік», на який посилається позивач, зазначено про наявність Колективного договору КП «Кривбасводоканал» та містяться цитати із зазначеного колективного договору, що стосуються спірного питання.

Згідно до п. 7.1.5 розділу VII Колективного договору КП Кривбасводоканал на 2019-2020 роки розмір внесків до профспілкового комітету визначено у розмірі 1% від фонду оплати праці.

Відповідно до п.1.8 Колективного договору КП Кривбасводоканал на 2019-2020 роки колективний договір набирає чинності з 01.05.2019р.; після закінчення строку дії колективний договір продовжує діяти до того часу, поки сторони не укладуть новий або не переглянуть чинний; оскільки після закінчення 2020 року не було укладено нового колективного договору, колективний договір КП Кривбасводоканал на 2019-2020 роки продовжив свою дію.

У судовому засіданні було оглянуто оригінал вищезазначеного колективного договору та встановлено, що договір підписаний як з боку роботодавця КП Кривбасводоканал, так і з боку профкому голови первинної профспілкової організації КП Кривбасводоканал.

Отже, неврахування відомостей колективного договору щодо витрат по сплаті коштів до профспілкового комітету підприємства, під час розрахунку тарифу на 2021 рік з боку відповідача є таким, що порушує умови Закону України Про професійні спілки, їх права та гарантії, Кодексу законів про працю України та Порядок № 302, з огляду на те, що позивачем було надано відомості стосовно колективного договору підприємства та строку його дії.

Стосовно використання амортизаційних відрахувань у 2019 році за нецільовим призначенням на суму 27 472,58 тис. грн. (без ПДВ), суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що на виконання рішень Криворізької міської ради від 13.11.2018 №506 від 13.03.2019 №140 та від 17.12.2019 №604 Про погодження інвестиційної програми КП Кривбасводоканал на 2019 рік, підприємство здійснювало фінансування запланованих заходів, а тому відсутні правові підстави вважати використання грошових коштів з рахунку із спеціальним режимом використання не за цільовим призначенням.

Крім того, відповідно до вимог п. 6 Порядку зарахування коштів на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, використання зазначених коштів і здійснення контролю за їх витрачанням у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.10.2013 №750, ліцензіати з коштів, що надходять на їх поточні рахунки, щоденно перераховують на спеціальний рахунок кошти в обсязі, передбаченому в установлених тарифах для виконання інвестиційних програм. Розрахунок частини коштів, які підлягають обов`язковому перерахуванню на спеціальний рахунок, ліцензіати проводять самостійно в обсязі, передбаченому в установленому тарифі для виконання інвестиційних програм окремо для кожного ліцензіата.

Таким чином, суму коштів, що підлягає перерахуванню на розрахунковий рахунок зі спеціальним режимом використання розраховують від розміру надходжень грошових коштів на розрахунковий рахунок, а не від розміру фактичних обсягів реалізації.

Проте, НКРЕКП, в порушення вимог Порядку №750, розмір зазначених коштів розраховано від фактичних об`ємів наданих послуг, а не від фактичних надходжень грошових коштів на розрахунковий рахунок.

Таким чином, вилучення із повної собівартості послуг у тарифах на 2021 рік сум коштів за постановами НКРЕКП є необгрунтованим.

Стосовно коригування в бік зменшення різниці між фактичними витратами за статтями витрат у структурі тарифів на централізоване водовідведення та відповідними витратами на 2019 рік, врахованими в тарифах, на суму 169 024,97 тис.грн. (без ПДВ).

Відповідно до пункті 1.8 Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016р. №302, кошти, що були зекономлені протягом строку дії тарифів у результаті здійснення заходів з енергозбереження, можуть використовуватися ліцензіатом для стимулювання скорочення питомих витрат паливно-енергетичних та інших матеріальних ресурсів, у тому числі на винагороду за енергосервісними договорами для здійснення комплексу енергозберігаючих (енергоефективних) та інших заходів відновлення активів, матеріального заохочення працівників та інших цілей відповідно до законодавства.

Згідно з ч. 2 постанови НКРЕКП № 1583 від 19.08.2020, Департаменту із регулювання відносин у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, у межах здійснення заходів державного регулювання, відповідно до пунктів 1 та 13 частини першої та пункту 1 частини другої статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» необхідно підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що проводитиметься у формі відкритого слухання, проект рішення щодо встановлення (зміни) тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення КП «КРИВБАСВОДОКАНАЛ» відповідно до Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 10 березня 2016 року № 302, з урахуванням:

коригування в бік зменшення на загальну сумі 196 497,55 тис. грн (без ПДВ), що включає:

використання амортизаційних відрахувань у 2019 році за нецільовим призначенням на суму 27 472,58 тис. грн (без ПДВ), у тому числі на заходи: з водопостачання на суму 6 542,81 тис. грн, з водовідведення на суму 20929,77 тис. грн, різницю між фактичними витратами за статтями витрат у структурі тарифів на централізоване водовідведення та відповідними витратами на 2019 рік, урахованими в тарифах, на суму 169 024,97 грн (без ПДВ).

При цьому, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.11.2020р. по справі № 160/11341/20 позов Комунального підприємства Кривбасводоканал задоволено повністю, визнано протиправною та скасовано постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 19.08.2020р. №1583 Про накладення штрафу на комунальне підприємство Кривбасводоканал за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють господарську діяльність з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення та порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, здійснення заходів державного регулювання.

Тобто, станом на дату проведення відкритих обговорень (07.12.2020р. та 08.12.2020р.) відповідачу було відомо про процедуру оскарження у судовому порядку постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 19.08.2020р. №1583 та наявність рішення суду про її скасування.

При цьому, доводи відповідача стосовно того, що вказане рішення суду, на час прийняття оскаржуваної постанови НКРЕКП, не набрало законної сили, додатково підтверджують передчасність дій НКРЕКП щодо вилучення коштів з тарифу на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення.

Також судом враховано, що 23.12.2020р. від імені Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг подана апеляційна скарга на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.11.2020р. по справі № 160/11341/20.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 16.06.2021р. по справі № 160/11341/20 апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг залишено без задоволення, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.11.2020 р. залишено без змін.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 06.09.2021р. по справі № 160/11341/20 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.11.2020р. та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16.06.2021р. у справі за позовом Комунального підприємства Кривбасводоканал до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) про визнання протиправною та скасування постанови.

Отже, враховуючи, що на час прийняття оскаржуваної постанови НКРЕКП тривала процедура оскарження постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 19.08.2020р. №1583, то дії відповідача в частині вилучення коштів за вказаною постановою є передчасними, непослідовними та безпідставними.

Стосовно вилучення коштів за постановою НКРЕКП №2636 від 06.12.2019, то суд зазначає , що остання прийнята за результатами розгляду висновків Акту позапланової виїзної перевірки від 10.10.2019 №351 та містить вказівку департаменту із регулювання відносин у сфері централізованого водопостачання та водовідведення коригувати в бік зменшення на загальну суму 56850,6 тис. грн. (без ПДВ), що включає: невиконання заходів інвестиційної програми за 2016-2018 роки на загальну суму 56 850,6 тис. грн (без ПДВ).

Проте, вказана постанова не оскаржувалась позивачем та є чинною, а тому є обов`язковою для виконання, внаслідок чого, дії відповідача щодо вилучення коштів у цій частині є правомірними.

Згідно з частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Підсумовуючи викладене в сукупності, суд дійшов висновку, що, приймаючи оскаржувану постанову у частині, що стосується позивача, НКРЕКП діяла не у спосіб, що визначений Конституцією та законами України; необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішень, не розсудливо, без дотримання принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; не пропорційно, зокрема без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів, зокрема, позивача і кінцевих споживачів послуг, і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); без урахування права особи на участь у процесі прийняття рішення, у зв`язку з чим вбачає підстави для визнання пункту 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 16.12.2020 №2499 Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року №1141, в частині внесення змін в підпункт 26 пункту 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року №1141 протиправним та його скасування.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Зокрема, у справі Рисовський проти України (заява № 29979/04) Суд підкреслив особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах Беєлер проти Італії [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, Онер`їлдіз проти Туреччини [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, Megadat.com S.r.l. проти Молдови (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і Москаль проти Польщі (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (наприклад, рішення у справах Лелас проти Хорватії (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і Тошкуце та інші проти Румунії (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (рішення у справах Онер`їлдіз проти Туреччини (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та Беєлер проти Італії (Beyeler v. Italy), п. 119).

Принцип належного урядування, як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі Москаль проти Польщі (Moskal v. Poland), n. 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). З іншого боку, потреба виправити минулу помилку не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (див., mutatis mutandis, рішення у справі Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, п. 58, ECHR 2002-VIII).

Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі Лелас проти Хорватії (Lelas v. Croatia), п. 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (серед інших джерел, mutatis mutandis, рішення у справі Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 58, а також рішення у справі Ґаші проти Хорватії (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі Трґо проти Хорватії (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року).

Також суд вважає за необхідне зазначити, що, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), N 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Частиною 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідачем не доведено правомірності своїх дій, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень вказаного Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на викладене, на користь позивача підлягає стягненню з відповідача сплачена за платіжним дорученням № 5075 від 28.12.2020 року сума судового збору у розмірі 2102,00 грн.

У зв`язку з перебуванням судді Луніної О.С. у відпустці, повний текст рішення суду складений у перший робочий день.

Керуючись ст.ст. 139, 242 - 246, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Комунального підприємства «Кривбасводоканал» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 16.12.2020 №2499 «Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року №1141», в частині внесення змін в підпункт 26 пункту 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 16 червня 2016 року №1141, а саме: Комунальному підприємству «Кривбасводоканал» зі структурою, наведеною в додатку 26 до цієї постанови:

а) на централізоване водопостачання:

споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, на рівні - 5,36 грн. за 1 куб. м. (без податку на додану вартість);

споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, на рівні - 11,22 грн. за 1 куб. м. (без податку на додану вартість);

б) на централізоване водовідведення:

споживачам, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, на рівні - 1,11 грн. за 1 куб. м. (без податку на додану вартість);

споживачам, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення, на рівні - 6,10 грн. за 1 куб. м. (без податку на додану вартість).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на користь Комунального підприємства «Кривбасводоканал» судовий збір у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 28.08.2023 року.

Суддя О.С. Луніна