Справа № 360/1744/22
Суддя: Компанієць Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2023-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2023 року справа №360/1744/22

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Компанієць І.Д., суддів: Гайдара А.В., Казначеєва Е.Г.,

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу адвоката Герасимової Тетяни Ігорівни, що діє в інтересах ОСОБА_1 на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 24 серпня 2023 року у справі № 360/1744/22 (головуючий І інстанції Тихонов І.В.) за позовом адвоката Гамова Владислава Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі, стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Луганській області від 05.08.2022 № 1542, в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності - капітана поліції ОСОБА_1 , спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького районного управління поліції Головного управління та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Луганській області від 09.08.2022 № 304 о/с в частині звільнення - капітана поліції ОСОБА_1 , спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького районного управління поліції Головного управління зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького районного управління поліції ГУНП в Луганській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції України в Луганській області на користь позивача середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу;

- стягнути судові витрати по справі.

В обґрунтування позову зазначив, що позивач проходив службу в Національній поліції на посаді спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького районного управління поліції ГУНП в Луганській області.

Наказом ГУНП в Луганській області від 05.08.2022 № 1542 та наказом від 09.08.2022 № 304 о/с відповідно до Закону України Про Національну поліцію за ст. 77 ч. 1 п. 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) позивача було звільнено зі служби в поліції.

Накази є протиправними, оскільки відповідач не провів належного службового розслідування, порушив вимоги ч.ч. 1,10 ст. 14 Дисциплінарного статуту, п.п. 1,4 розділу 5 Порядку № 893 в частині своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку тощо.

Відповідачем не було прийнято до уваги, що позивач, виконуючи свої службові обов`язки, маючи на меті допомогти людині, що знаходиться у небезпечній ситуації, за відсутності керівництва, прийняв рішення поїхати на службовому автомобілі задля рятування жінки.

Крім того, після ДТП, позивач зі струсом головного мозку, поганим самопочуттям, не тільки не покинув транспортний засіб, а й провив всю ніч біля пошкодженого автомобіля, щоб запобігти його знищенню або розкраданню.

На час виїзду 06.07.2022 позивач не перебував на службі, був в цивільному одягу, без посвідчення та без зброї.

Табельна зброя позивача знаходилася за місцем дислокації поліцейських у м. Бахмуті. При цьому відповідачем взагалі не перевірялося де саме знаходилася зброя, чи мав хтось доступ до приміщення та чи була загроза втрати її.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 24 серпня 2023 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням представник позивача звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив скасувати рішення суду першої інстанції, прийняти постанову, якою позов задовольнити у повному обсязі.

Обґрунтування апеляційної скарги.

Вина позивача у дорожньо-транспортній пригоді не доведена належними доказами, крім висновку службового розслідування.

Обставини щодо вчинення правопорушення не входять до предмету доказування в даному спорі, а тому, враховуючи, що діяння, кваліфіковані як відмова від медичного обстеження на стан алкогольного сп`яніння, підстави ля висновку про порушення позивачем службової дисципліни відсутні.

Акт службового розслідування свідчить, що відповідач не встановлював можливість застосування до позивача більш м`якого дисциплінарного стягнення та не обґрунтував належним чином необхідність застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Оскільки відповідачем належним чином не встановлено в діях позивача складу дисциплінарного проступку, не враховано сумлінне ставлення його, як поліцейського, до служби, великий бойовий досвід позивача, тому рішення відповідача про накладення на позивача найсуворішого стягнення зі звільненням зі служби є необґрунтованим.

Враховуючи режим роботи суддів та працівників апарату Першого апеляційного адміністративного суду з часу введення на території України правового режиму воєнного стану, з метою збереження життя та здоров`я, а також забезпечення безпеки суддів та працівників апарату суду, дана постанова прийнята колегією суддів за умови наявної можливості доступу колегії суддів до матеріалів адміністративної справи.

Апеляційним судом витребувано у Луганського окружного адміністративного суду справу, однак суд першої інстанції листом повідомив, що всі документи у цій справі сформовано в електронному вигляді та експортовано в КП Діловодство спеціалізованого суду.

Верховний Суд листом від 19.08.2022 № 2097/0/2-22 на лист вх. № 1730/0/1-22 щодо надання Науково-консультативною радою при Верховному Суді висновку з питань, пов`язаних з електронним адміністративним судочинством повідомив, що підстав для звернення до НКР щодо надання вченими-членами НКР наукових висновків немає. Суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 9 ст. 18 КАС України).

Відповідно до листів Державної судової адміністрації України від 01.08.2018 № 15-14040/18, від 13.09.2018 № 15-17388/18 судами забезпечено сканування та експортування в підсистему Електронний суд матеріалів всіх судових справ, як перебували в провадженні суддів станом на 01.08.2018. Тобто вказана підсистема містить усі матеріали судової справи.

Отже, враховуючи зазначені листи, апеляційний суд вважає за можливе здійснити апеляційний перегляд за документами, наявними в підсистемі Електронний суд.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції розглядає справу у порядку письмового провадження.

Суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, розглядаючи апеляційну скаргу в межах викладених доводів, встановив наступне.

Фактичні обставини справи.

ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_2 виданий Рубіжанським МВ УДМС України в Луганській області 25 липня 2008 року), проходив службу на посаді спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Луганській області.

Наказом ГУНП в Луганській області від 04.04.2022 № 626 Про відрядження позивача зі зброєю відряджено для несення служби до Луганської області, з 14.03.2022.

Наказом від 08.05.2022 № 877 у зв`язку зі змінами військової обстановки на території Луганської області, здійснено зміну місця дислокації поліцейських Головного управління, відряджених для виконання службових завдань на територію Луганської області до м. Бахмут Донецької області.

Згідно до висновку службового розслідування за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю службового транспортного засобу, складання адміністративних матеріалів відносно поліцейського ВП № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області капітана поліції ОСОБА_1 , а також можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції ГУНП в Луганській області від 05.08.2022 встановлено, що 07.07.2022 до ГУНП в Луганській області надійшов лист Луганського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 07.07.2022 № 1943/42-12/03-2022 Про призначення службового розслідування, зі змісту якого слідує, що 07.07.2022 до зазначеного підрозділу поліції надійшла інформація щодо дорожньо-транспортної пригоди у м. Бахмут Донецької області за участі окремих працівників поліції ГУНП в Луганській області.

Виїздом на місце пригоди, працівниками Луганського управління ДВБ НП України було встановлено, що спеціаліст-криміналіст слідчого відділення відділу поліції №1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській капітан поліції ОСОБА_1 , відповідно до вимог наказу ГУНП в Луганській області від 01.07.2022 № 1317 Про відрядження перебуваючи у відрядженні у м. Бахмут Донецької області, 06.07.2022 близько 23:50 керував службовим автомобілем Peugeot-301, н.з. НОМЕР_3 . Під час руху в районі будинку № 1 а по вул. Чайковського м. Бахмут, не вибравши безпечної швидкості руху та не впоравшись з керуванням виїхав на зустрічну смугу руху, де скоїв наїзд на бордюрний камінь та в подальшому виїхав за межі проїзної частини.

Під час з`ясування обставин щодо скоєння зазначеної дорожньо-транспортної пригоди у капітана поліції ОСОБА_1 були виявлені наявні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з ротової порожнини, порушення мови), у зв`язку з чим останньому було запропоновано пройти на місці події огляд на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку з використанням технічного приладу ALCOTEST DRAGER або в медичному закладі, на що він відмовився.

У зв`язку з вищевикладеним відносно капітана поліції ОСОБА_1 складено адміністративні матеріали за ст. 124 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 095699) та ч. 1 ст. 130 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 095700).

Крім цього було встановлено, що разом з поліцейським ОСОБА_1 в службовому автомобілі перебував слідчий слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , який також мав явні ознаки алкогольного сп`яніння.

За вказаними фактами Луганське управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України у вище вказаному листі просить ГУНП в Луганській області провести службове розслідування.

Наказом ГУНП в Луганській області від 07.07.2022 № 1356 Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії призначено проведення службового розслідування за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю службового транспортного засобу, складання адміністративних матеріалів відносно спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області капітана поліції ОСОБА_1 , а також можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції ГУНП в Луганській області та визначений склад дисциплінарної комісії.

Комісією УГІ ГУНП в Луганській області складено акт № 337 від 09.07.2022 щодо відмови від ознайомлення позивача з наказом ГУНП в Луганській області від 07.07.2022 № 1356 Про призначення службового розслідування та створення дисціплінарної комісії та витягом з наказу ГУНП в Луганській області по особовому складу від 08.07.2022 № 270 о/с.

Наказом ГУНП в Луганській області від 20.07.2022 № 1431 продовжено термін проведення службового розслідування.

05.08.2022 за підписом начальника ГУНП в Луганській області Олега Григорова був затверджений висновок службового розслідування за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю службового транспортного засобу, складання адміністративних матеріалів відносно поліцейського ВП № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області капітана поліції ОСОБА_1 , а також можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції ГУНП в Луганській області.

Пунктом 2 висновку встановлено: за особисту недисциплінованість, порушення вимог п.6, п.13 ч. 3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України Про Національну поліцію, Присяги працівника поліції, вимог п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, що виразилося у не дотримані професійної етики, нетактовній та некоректній поведінці на місці події, що призвело до негативного впливу на імідж Національної поліції України, вимог ч. 6 розділу ІІ наказу МВС України від 08.02.2019 № 100, що виразилось у неповідомленні за скороченим номером екстреного виклику поліції 102 про дорожньо-транспортну пригоду за участю службового автомобіля Пежо-301, н.з. НОМЕР_3 , та не повідомленні за скороченим номером екстреного виклику поліції 102 про отримане повідомлення щодо необхідності надання допомоги місцевої жінки, порушенні вимоги п. 6 ч. 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженою наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, що виразилося у залишені вогнепальної зброї (ПМ) та автоматичної зброї без нагляду, порушенні вимог п. 2 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, що виразилося у використані службового автомобіля Пежо-301, н.з. НОМЕР_3 , для виконання функцій, не пов`язаних із службовою діяльністю органів поліції, а також відмові у виконанні законних вимог поліцейських щодо проходження медичного огляду на стан сп`яніння, що у свою чергу перешкоджало поліцейським СРПП Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області виконувати їхні обов`язки капітана поліції ОСОБА_1 (0120773), спеціаліста-криміналіста, слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького районного управління поліції ГУНП в Луганській області було вирішено звільнити із служби в поліції.

Наказом ГУНП в Луганській області від 09.08.2022 № 304 о/с відповідно до Закону України Про Національну поліцію капітана поліції ОСОБА_1 (0120773), спеціаліста криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького районного управління поліції ГУНП в Луганській області на підставі ст. 77 ч. 1 п. 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції), звільнено зі служби в поліції з 12.08.2022. Підстава: наказ ГУНП в Лугаській області від 05.08.2022 № 1542.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, виходив з наявності в діях позивача ознак дисциплінарного проступку та правомірності виданих відповідачем наказів.

Оцінка суду.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною першою статті 19 Закону України Про Національну поліцію від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580) у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

На підставі частини другої статті 19 Закону № 580 підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ Про дисциплінарний статут Національної поліції України затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Частиною першою статті 1 Статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини першої статті 11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно із статтею 12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

На підставі частини другої статті 13 Статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно частини першої та другої статті 15 Статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

На підставі частин першої та другої статті 19 Статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Відповідно до частини сьомої статті 19 Статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Як визначено частиною десятою статті 14 Статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі Порядок № 893).

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Пунктом 4 розділу V Порядку № 893 визначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі пункту 7 розділу V Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Аналіз вищезазначених норм законодавства свідчить, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків за письмовим наказом керівника проводиться службове розслідування про дисциплінарний проступок поліцейського.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Як свідчать матеріали справи, в ході проведення службового розслідування встановлено, що позивач капітан поліції спеціаліст-криміналіст слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській та слідчий слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області Лимарь Ю.А., перебуваючи у службовому відрядженні у м. Бахмут Донецької області, 06.07.2022 приблизно о 23 год. 50 хв. здійснили виїзд на службовому автомобілі Peugeot-301, номерний знак НОМЕР_3 , з метою надання допомоги жінці, яка зателефонувала позивачу ОСОБА_1 та повідомила, що її затиснуло в квартирі від вибухової хвилі.

Під час руху в районі будинку АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 , не вибравши безпечної швидкості руху та не впоравшись з керуванням, виїхав на зустрічну смугу руху де скоїв наїзд на бордюрний камінь та в подальшому виїхав за межі проїзної частини.

Під час з`ясування обставин щодо скоєння зазначеної дорожньо-транспортної пригоди у капітана поліції ОСОБА_1 були виявлені наявні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з ротової порожнини, порушення мови).

07.07.2022 о 08 год. 20 хв. до Бахмутського районного відділу поліції надійшло анонімне повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду за участю автомобіля поліції Peugeot-301, білого кольору, номерний знак НОМЕР_3 .

Пояснення ОСОБА_1 від 08.07.2022, надані в ході службового розслідування свідчать, що він був відряджений до м. Бахмут Донецької області. Старший серед співробітників відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області був начальник відділу поліції № 1 полковник поліції Гречишкін Ю.А., однак він 04.07.2022 виїхав за межі м. Бахмут, за сімейними обставинами, куди саме йому не відомо. При цьому повідомив, що йому не відомо хто залишився старшим на час відсутності ОСОБА_3 , однак до м. Бахмут приїхав заступник начальника відділу поліції підполковник поліції ОСОБА_4 разом з іншими співробітниками відділу поліції, в кількості 8 чоловік.

Також ОСОБА_1 повідомив, що він не пам`ятає, однак йому хтось телефонував з місцевих мешканців жіночої статті, яка прохала допомоги, у зв`язку з тим, що її затиснуло в квартирі від вибухової хвилі та вона не могла додзвонитися на лінію 102. Крім цього повідомив, що він не пам`ятає, однак на йогу думку, його зброя залишилась в розташуванні, а саме гуртожитку педагогічного коледжу, де базувалися співробітники поліції ГУНП в Луганській області. При цьому ОСОБА_1 повідомив, що він був у цивільному одязі, Приблизно 0 23:00 він спільно з ОСОБА_5 виїхали на службовому автомобілі Пежо-301, н.з. НОМЕР_3 є зазначений автомобіль закріплений за відділом поліції, за якою особою він не знає. З початком бойових дій на вищезазначеному автомобілі їздили всі співробітники поліції відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області, які були відрядженні до Луганської області.

Він не пам`ятає, чи повідомляли вони, що поїхали разом з ОСОБА_2 на допомогу зазначеної жінці, а саме може комусь повідомляли, він не може згадати, тому що погана пам`ять. Спиртні напої він 06.07.2022 та 07.07.2022 не вживав, ОСОБА_2 за зовнішніми ознаками був нормальний. Під час слідування, перед автомобілем він побачив вибух, в результаті спрацювали подушки безпеки. Внаслідок вибуху автомобіль відкинуло на тротуар, вони вийшли з автомобіля та спробували його завести, однак нічого не виходило, після чого побачили неподалік від місця, де знаходився автомобіль воронку від вибуху, він зателефонував на лінію 102, повідомів про обстріл та пошкодження автомобіля, це було 06.07.2022 приблизно о 23:30 по 00:00 07.07.2022. Спробував зателефонувати керівництву, однак не зміг додзвонитися, не було зв`язку. Прийняли рішення охороняти службовий автомобіль, щоб його не розікрали. Що відбулось у подальшому, він не пам`ятає, тому що в результаті обстрілу він отримав акуботравму. Хто був за кермом автомобіля він не пам`ятає. Кому телефонувала жінка, якій потрібно була допомога він не пам`ятає. До дорожньо-транспортної пригоди та після дорожньо-транспортної пригоди алкогольної напої він не вживав. Також він не пам`ятає чи був у формі чи зі зброєю. Раніше 15.04.2022 та 08.05.2022, зі слів ОСОБА_1 , він отримав контузії та 06.07.2022 він також отримав контузію, у зв`язку з чим проходить лікування, тому на даний момент все згадати та пояснити не може з причини поганого самопочуття.

Щодо відомостей викладених у витязі з ЄРДР № 0002504 від 22.07.2022 за ч. 3 ст. 110 КК України, а саме перебуванні на службі та виконанні службових обов`язків він пояснити нічого не може у зв`язку з тим, що не пам`ятає після попадання під обстріл та отримання контузії.

Ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах (управліннях, відділах, відділеннях) поліції (далі - органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі- заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України (далі - ІТС ІПНП) регулює Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 08.02.2019 № 100 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 05.03.2019 за № 223/33194 (далі - Порядок № 100).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку № 100 прийняття заяв (повідомлень) незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснює цілодобово, безперервно та невідкладно орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла така інформація.

Згідно з пунктом 6 розділу ІІ Порядку № 100 поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції 102 і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події.

На підставі пункту 7 розділу ІІ Порядку № 100 поліцейський у разі самостійного виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно, але не пізніше 24 годин рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Відповідно до п. 2.5, пп.а) п. 2.9. та пп. д) п. 2.10 ПДР водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний повідомити про дорожньо-транспортну пригоду орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття поліцейських.

Як свідчить лист УГІ ГУНП в Донецькій області від 26.07.2022 № 1795/55/01-2022, до ІТС ІПНП Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області внесена наступна інформація:

07.07.2022 о 08.20 ЄО № 8473 надійшло анонімне повідомлення до Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області про те, що за адресою: м. Бахмут, вул. Чайковського, буд. 1-А, на узбіччі знаходиться автомобіль поліції Peugeot-301, номерний знак НОМЕР_3 , з ознаками дорожньо-транспортної пригоди, в салоні невідомі особи з ознаками сп`яніння;

07.07.2022 о 10.14 ЄО № 8475, надійшло повідомлення на скорочений номер екстреного виклику поліції 102 від поліцейського Перепилиці Олега Валерійовича, про те, що 06.07.2022 близько 23 год.50 хв., зі слів водія ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_3 відбулась дорожня-транспортна подія під час ворожих обстрілів, внаслідок чого був пошкоджений службовий автомобіль Peugeot-301, номерний знак НОМЕР_3 .

Відповідно до наданої інформації від чергової частини Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області, за вищевказаними повідомленнями виїжджала слідчо-оперативна група та відповідальний від керівництва Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області. Внаслідок огляду місця події, останніми не було виявлено наявних ознак обстрілів, інформація не знайшла свого підтвердження.

У період 06.07.2022 та 07.07.2022 до чергової частини Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області та на скорочений номер екстреного виклику поліції 102 будь-яких звернень від спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області капітана поліції ОСОБА_1 та слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП ОСОБА_2 не надходило.

З пояснень начальника відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області полковника поліції ОСОБА_3 та заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області підполковника поліції Стотченка Андрія Юрійовича слідує, що в період з 18 год 00 хв. 06.07.2022 до 07 год 00 хв. 07.07.2022 про використання службового транспорту та необхідність 06.07.2022 надати допомогу жінці, яку затиснуло в квартирі після обстрілу, про обставини ДТП за участі службового транспорту, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не доповідалось.

Відповідно до частини першої статті 18 Закону № 580 поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

На підставі пункту 3 статті 1 Статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини.

Наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за № 1576/29706 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила № 1179).

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Правил № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, серед іншого: професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Листом ГУНП в Луганській області від 26.07.2022 № 440/111/10-2022 підтверджується, що капітан поліції ОСОБА_1 не повідомив за скороченим номером екстреного виклику 102 або до чергової частини Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області про дорожньо-транспортну пригоду за участю службового автомобіля Peugeot-301, номерний знак НОМЕР_3 , та також не вжив заходів щодо реєстрації отриманого повідомлення від жінки, яка звернулась до поліцейського щодо надання їй допомоги, натомість безпідставно здійснив сумісно с слідчим відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП Лимарем Ю.А. виїзд на службовому транспорті за отриманим повідомленням про подію без його належної реєстрації, про що також не було повідомлено керівництву Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області.

Підсумовуючи вищевикладене, суд вважає ґрунтовними висновки відповідача про порушення позивачем вимог ч. 6 розділу ІІ наказу МВС України від 08.02.2019 № 100, а саме не повідомлення за скороченим номером екстреного виклику поліції 102 про дорожньо-транспортну пригоду за участю службового автомобіля Peugeot-301, номерний знак НОМЕР_3 , та не повідомлення за скороченим номером екстреного виклику поліції 102 про отримане повідомлення від місцевої жінки про необхідність надання допомоги.

Вищезазначені докази спростовують доводи апелянта, що відповідач не провів належного службового розслідування, а саме не зібрав та не перевірив відомості про обставини, що мають значення для справи, зокрема, що позивач намагався допомогти людині, що знаходиться у небезпечній ситуації, тому погодився поїхати на службовому автомобілі.

Суд звертає увагу, що отримання повідомлення про необхідність надання відповідної допомоги не звільняє позивача як працівника поліції від обов`язку повідомити за скороченим номером екстреного виклику поліції 102 про вказану подію.

Як працівник поліції позивач мав вжити заходи з реєстрації отриманого повідомлення та вже після цього здійснювати подальші заходи реагування за таким повідомленням.

Суд першої інстанції вірно зазначив про неприйняття доводів позивача про неврахування відповідачем, що після ДТП позивач з іншим співробітником не покинув транспортний засіб, провів всю ніч з контузіями в пошкодженому автомобілі, щоб запобігти його знищенню або розкраданню, оскільки ці доводи не впливають на суть порушення, за яке позивача притягнуто до дисціплінарної відповідальності.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 вересня 2017 року № 757, затверджений Порядок використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 вересня 2017 року за № 1198/31066 (далі Порядок № 752).

Пунктом 1 розділу ІІІ Порядку № 752 визначено, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 04 червня 2003 року № 848 Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями всі транспортні засоби органів поліції використовуються виключно в службових цілях, для забезпечення оперативної і господарської діяльності в межах установлених лімітів та передбачених у їх кошторисах асигнувань.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІІ Порядку № 752 використання транспортних засобів для виконання функцій, не пов`язаних із службовою діяльністю органів поліції, всупереч їх цільовому призначенню, штатній групі (підгрупі), у власних цілях, в інтересах сторонніх юридичних і фізичних осіб, а також понад установлені норми експлуатації заборонено. За всіма фактами нецільового використання транспортних засобів проводяться службові розслідування (перевірки), за результатами яких вживаються відповідні заходи реагування.

Отже, за наявності факту використання службового автомобіля Peugeot-301, номерний знак НОМЕР_3 , за незареєстрованим в установленому законом порядку повідомленням про подію, суд погоджує висновок відповідача про порушення позивачем вимог п. 2 розділу III Порядку № 757, що виразилося у використані службового автомобіля Peugeot-301, номерний знак НОМЕР_3 , для виконання функцій, не пов`язаних із службовою діяльністю органів поліції.

Щодо порушення позивачем порядку зберігання зброї.

Згідно з наказом ГУНП в Луганській області від 04.04.2022 № 626 та від 08.05.2022 № 877 позивач відряджений зі зброєю до м. Бахмут Донецької області для несення служби.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України 11 жовтня 2018 року № 828 затверджено Інструкцію з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 05 листопада 2018 року за № 1249/32701 (далі Інструкція № 828).

Розділом VII Інструкції № 828 визначений порядок зберігання озброєння поза основним місцем несення служби.

На підставі пункту 1 розділу VII Інструкції № 828 у разі відрядження поліцейських до інших населених пунктів з метою участі у заходах із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, антитерористичній операції, інших заходах в умовах особливого періоду для виконання службово-бойових завдань дозволено зберігання озброєння при поліцейських, за якими його закріплено.

У разі такого відрядження поліцейському видають витяг із наказу, облікову картку зброї та боєприпасів поліцейського, який виїжджає у службове відрядження.

Згідно з пунктом 2 розділу VII Інструкції № 828 зброя та боєприпаси, закріплені за поліцейськими, яких на нетривалий строк (до 30 календарних днів) відряджають до інших органів (підрозділів) поліції, тимчасово зберігаються в КЗЗ чергових частин цих органів (підрозділів) поліції на підставі витягу з наказу про відрядження, посвідчення про відрядження, службового посвідчення та облікової картки зброї та боєприпасів поліцейського, який виїжджає у службове відрядження, в якій оперативний черговий робить відмітку про отримання зброї та боєприпасів.

На довготривалий строк (понад 30 календарних днів) від інших органів (підрозділів) поліції на відповідальне зберігання озброєння приймають на підставі рішення керівництва органу (підрозділу) поліції та укладеного договору. Передання озброєння оформлюють актом приймання-передавання озброєння (додаток 15), перший примірник якого постійно знаходиться в черговій частині, другий - у підрозділі, який здійснює фінансове забезпечення та бухгалтерський облік, третій - в органі (підрозділі) поліції, який здав зброю (пункт 3 розділу VII Інструкції № 828).

Матеріалами службового розслідування підтверджується, що позивач 06.07.2022 та 07.07.2022 перебував у цивільному одязі, без службового посвідчення та без вогнепальної зброї.

Позивач у своїх поясненнях від 14.07.2022, наданих під час службового розслідування, пояснив, що він не пам`ятає чи був у формі чи зі зброєю.

Матеріали справи свідчать, що 07.07. 2022 під час спілкування з іншими працівниками поліції на місті ДТП біля будинку АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 перебував у цивільному одязі, без службового посвідчення та без вогнепальної зброї.

Зазначена обставина знайшла своє підтвердження у поясненнях позивача, так і інших поясненнях поліцейських, а саме: ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , а також наданих відеозйомках здійснених під час спілкування позивача нецензурної лексики з поліцейськими, які перебували при виконанні своїх обов`язків.

З огляду на вищевикладене, відповідач обґрунтовано дійшов висновку про не дотримання позивачем вимог Інструкції № 828, оскільки ним не здійснено зберігання зброї у спосіб, визначений пунктом 2 розділу VII Інструкції № 828.

Крім того, за поясненнями ОСОБА_2 від 07.07.2022, він, перебуваючи після служби 06.07.2022 приблизно о 21 годині після вжиття алкогольних напоїв разом з ОСОБА_1 за пропозицією позивача вирішили покататися містом Бахмут без будь-якої мети на службовому транспорті, за кермом якого перебував позивач.

У зв`язку з відмовою позивача від проходження медичного огляду та стан алкогольного сп`яніння було складено протокол за порушення ст.130 КУпАП.

Як зазначив Верховний Суд в постановах від 17.09.2019 у справі № 806/2557/17, від 19.05.2022 у справі 480/4079/18 відмова поліцейського від проходження огляду на стан сп`яніння під час з`ясування обставин порушення ПДР або ДТП по сутті є порушенням службової дисципліни.

Отже, системний аналіз матеріалів службового розслідування свідчить, що позивач порушив службову дисципліну та характер встановлених порушень є таким, що компрометує позивача, як поліцейського, і дискредитує поліцію в цілому.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.

Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом в постанові від 20.12.2019 по справі № 804/2054/17.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку та правомірність виданих відповідачем наказів.

За таких обставин суд погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки в межах доводів апеляційної скарги судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Відповідно до статті 139 КАС України розподіл судових витрат по справі не здійснюється.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Герасимової Тетяни Ігорівни, що діє в інтересах ОСОБА_1 на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 24 серпня 2023 року у справі № 360/1744/22 залишити без задоволення.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 24 серпня 2023 року у справі № 360/1744/22 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття 18 грудня 2023 року та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне судове рішення складено 18 грудня 2023 року.

Головуючий суддя І.Д. Компанієць

Судді А.В. Гайдар

Е.Г. Казначеєв