Справа № 340/3639/23
Суддя: Іванов С.М.
Дата ухвалення: 2023-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

14 грудня 2023 року м. Дніпросправа № 340/3639/23

Головуючий суддя І інстанції Петренко О.С.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Іванова С.М. (доповідач),

суддів: Шальєвої В.А., Чередниченка В.Є.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31.08.2023 в адміністративній справі №340/3639/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ ГУ НП в Кіровоградській області від 10.05.2023 №649 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області" в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді догани.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31.08.2023 року адміністративний позов ОСОБА_1 було задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ ГУ НП в Кіровоградській області від 10.05.2023 №649 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області" в частині застосування до підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника Олександрійського районного відділу поліції з превентивної діяльності ГУНП в Кіровоградській області, дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області, звернулось з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати вищезазначене рішення, як незаконне та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що з огляду на допущене позивачем дисциплінарне правопорушення, що мало прояв у неналежній якості та неефективному контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, спірний наказ був прийнятий у відповідності з приписами законодавства.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши доводи апеляційної скарги та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права в межах доводів останньої, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як було встановлено судом першої інстанції, 27.03.2023 року начальником УГІ ГУНП в Кіровоградській області підполковником поліції Шеремет І. подано доповідну записку керівництву ГУНП та запропоновано призначити службове розслідування у зв`язку з виявленими порушеннями працівниками поліції Олександрійського РВП ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 під час несення ними служби.

Наказом ГУНП в Кіровоградській області від 07.04.2023 року № 447 з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки відомостей, викладених у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Кіровоградській області призначено службове розслідування (а.с.47).

Висновком службового розслідування від 05.05.2023 року встановлено, що, відповідно до графіку несення служби нарядами поліції Олександрійського РВП у період з 08.00 год. до 20.00 год. 21.03.2023, у складі нарядів ГРПП «Фагот-2» перебували інспектор сектору реагування патрульної поліції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 та поліцейський сектору реагування патрульної поліції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 з використанням службового автомобіля «Mitsubishi Outlander» та «Фагот-3» старший інспектор сектору реагування патрульної поліції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 та поліцейський сектору реагування патрульної поліції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 з використанням службового автомобіля «Skoda Rapid».

В ході перевірки працівниками УГІ несення служби нарядом «Фагот -3» виявлено, що поліцейські на порушення вимог пп.8 п.2 розд. ІІІ протоколу №38 наради керівництва НПУ, знаходились в салоні службового автомобіля, на якому не були увімкнені проблискові маячки.

Працівниками УГІ виявлено також старшого сержанта поліції ОСОБА_5 , який, перебуваючи на передньому сидінні, залишив на задньому сидінні автомобіля автоматичну зброю з підсумком, а відтак порушив вимоги пп. 6 п.10 розд. І Інструкції №70 та п.10 розд. VI Інструкції №828.

Крім того, в ході перевірки зафіксовано, що поліцейські наряду ГРПП «Фагот-3» Олександрійського РВП / ОСОБА_4 та ОСОБА_5 / видані їм бронежилети зберігали у багажнику службового автомобіля, що свідчить про порушення вимог п. 10 розд. ХІІІ Інструкції, затв. наказом МВС від 27.04.2020 №357 та листа ГУНП в Кіровоградській області від 28.04.2022 №486/01/25-2022.

Переглядом службового планшету виявлено, що станом на 19.42 год. наряд ГРПП «Фагот-3» перебував в статусі реагування на подію «Неналежного виконання обов`язків по догляду за дитиною», яка мала місце за адресою в АДРЕСА_1 . Згідно підсистеми «Геопортал-Україна» ІКС ІПНП виявлено, що наряд ГРПП «Фагот-3» в період часу з 19.16 по 19.30 рух в напрямку місця події не здійснювали та лише о 20.25 /через 1 год. 9 хв. після отримання виклику/ проставили відмітки про закінчення виконання завдання.

Вказане свідчить про штучне затягування часу опрацювання повідомлення та порушення Інструкції №357.

Переглядом відеозаписів з відеореєстратору встановленого в службовому автомобілі виявлено, що 21.03.2023 екіпаж ГРПП (Фагот -3) у складі лейтенанта поліції ОСОБА_4 та старшого сержанта поліції ОСОБА_5 о 14.06 год., 14.18 год., 18.10 год., 18.24 год., 19.09 год., в порушення вимог п. 10 розд. VI Інструкції №828 від 11.10.2018, залишили без нагляду в службовому автомобілі автоматичну зброю з боєприпасами (підсумками з магазинами).

Крім того, вказаним нарядом в ході винесення постанови ЕАС №6710707 за адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 126 КУпАП на громадянина ОСОБА_6 , в порушення вимог п. 5 розд. ІІ Інструкції №1026 від 18.12.2018, здійснено відеофіксацію правопорушення, не з моменту його виявлення, а лише під час складення адміністративних матеріалів на водія.

При винесені постанови БАД №159361 за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 126, ч.5 ст.121 КУпАП на громадянина ОСОБА_7 , у порушення вимог ч. 2 ст. 31 Закону України "Про національну поліцію", поліцейські не повідомили особі про застосування відеофіксації.

Крім того, працівниками УГІ встановлено ряд порушень, зокрема факт залишення автоматичної зброї без нагляду лейтенантом ОСОБА_3 під час складення адміністративних матеріалів (порушення вимог пп. 6 п. 10 розд. І Інструкції №70 від 01.02.2016) та п.10 Інструкції №828).

Виявлено факти не дотримання лейтенантом поліції ОСОБА_2 порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення о 10.29 год., 11.30 год., 19.19 год. та 20.08 год. 21.03.2023 /формальне заповнення змісту постанови без попереднього роз`яснення особам, які притягуються до відповідальності, їх прав та обов`язків/, що свідчить про нехтування вимог п. 9 розд. ІІІ Інструкції № 1395 та п. 4 розд. IV Інструкції №1376/.

На підставі викладеного вище, комісією зроблено висновок, що ОСОБА_1 порушено вимоги пп.1,2 ч. 1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", п.1 ч. 3 ст.1, п.6 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту НПУ, пп.2.2, 2.7, 2.8 посадової інструкції, затв. наказом начальника Олександрійського РВП від 07.02.2023.

Згідно з пунктом 4 наказу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 10.05.2023 №649 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області" застосовано до заступника начальника Олександрійського РВП підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Позивач, не погоджуючись з наказом Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 10.05.2023 №649 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області" в частині щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності та наслідків вказаного наказу у вигляді догани, звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не надано належних та допустимих доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, за вчинення якого до нього застосовано спірне дисциплінарне стягнення.

Суд апеляційної інстанції погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Статтею 1 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Приписам ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут Національної поліції України) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

За приписами ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний:

1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;

2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій;

3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;

4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень;

5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності;

6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними;

7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;

8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Приписами ч.ч. 1-3, 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування, визначена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893 (далі - Порядок № 893).

Згідно п. 1 розділу ІІ Порядку № 893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1, 13 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Зі змісту зазначених правових приписів вбачається, що недотримання працівником Національної поліції службової дисципліни, неналежне виконання обов`язків поліцейського, а також неналежний контроль керівника за дотриманням підлеглими службової дисципліни має наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування.

При оцінці, співмірності обраного керівником виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації, наявність (відсутність) непогашених дисциплінарних стягнень на момент притягнення його до відповідальності за цим дисциплінарним проступком і, як підсумок, наявність (відсутність) причинного зв`язку із тим чи не сталася ця подія внаслідок особистої безвідповідальності, низьких ділових та моральних якостей позивача та його неналежного ставлення до службових обов`язків.

Як свідчать встановлені обставини справи, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності були висновки про недотримання останнім п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1 ч. 3 ст. 1, п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 розділу ІІ посадових інструкцій заступника начальника Олександрійськового РВП з превентивної діяльності ГУНП в Кіровоградській області від 02.03.2023 року.

Вказане дисциплінарне правопорушення було інкриміновано позивачу внаслідок не здійснення належного контролю за дотриманням службової дисципліни працівниками сектору реагування патрульної поліції Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області та вчинення ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 та ОСОБА_8 дисциплінарних проступків, відображених у висновку службового розслідування від 05.05.2023 року.

Так, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що в силу приписів ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, керівник несе відповідальність за ефективність діяльності органу, дотримання вимог чинного законодавства підлеглими, керівником яких він є, та може бути притягнутий до відповідальності поряд з працівником, яким вчинено порушення, якщо вищестоящий керівник, якому надано право накладати стягнення, дійде висновку про неналежну організацію та координацію керівником роботи підлеглих.

Отже, керівник може бути притягнутий до відповідальності за неналежну організацію та координацію саме роботи підлеглих.

Однак, такого факту лише як підлеглість не достатньо для притягнення до дисциплінарної відповідальності за відсутності факту невиконання/неналежного виконання службових обов`язків.

Як видно зі змісту висновку службового розслідування від 05.05.2023 року, в останньому не зазначено, які саме функціональні обов`язки (їх правове закріплення з детальним, а не узагальненим описом) були порушенні позивачем.

Поряд з вказаним, службовим розслідуванням не встановлено та під час розгляду справи відповідачем, в силу приписів ч. 2 ст. 77 КАС України, не доведено наявність причинно-наслідкового зв`язку щодо вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 та ОСОБА_8 внаслідок неправомірних рішень, дій або бездіяльності, саме позивача.

Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції відносно протиправності прийняття спірного наказу та необхідності його скасування.

Відтак, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку про помилкове застосування судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, яке призвело б до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 316 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31.08.2023 в адміністративній справі №340/3639/23 залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя С.М. Іванов

суддя В.А. Шальєва

суддя В.Є. Чередниченко