Справа № 140/1322/22
Суддя: Бруновська Надія Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий суддя у першій інстанції: Плахтій Н.Б.

06 грудня 2023 рокуЛьвівСправа № 140/1322/22 пров. № А/857/22534/23
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

головуючого судді: Бруновської Н.В.

суддів: Хобор Р.Б., Шавеля Р.М.

за участю секретаря судового засідання: Зінчук Ю.Р.

представника апелянта: Усаченка О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Шацького національного природного парку на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року у справі №140/1322/22 за адміністративним позовом Шацького національного природного парку до Державної екологічної інспекції у Волинській області про визнання протиправним та скасування припису, -

ВСТАНОВИВ:

31.01.2022р. позивач, Шацький національний природний парк звернувся з позовом до Державної екологічної інспекції у Волинській області, у якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати припис №000205 від 17.12.2021р.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 22.08.2022р. в позові відмовити.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07.02.2023р. апеляційну скаргу Шацького національного природного парку суд залишив без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року по справі №140/1322/22 - без змін.

Постановою Верховного Суду від 08.11.2023р. касаційну скаргу Шацького національного природного парку задоволено частково, а постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07 лютого 2023 року у справі № 140/1322/22 скасовано.

Одночасно, суд касаційної інстанції справу № 140/1322/22 направив на новий розгляд до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Представник апелянта, Усаченка О.В., в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав з підстав у ній зазначених та просив суд таку задовольнити.

Представники Державної екологічної інспекції у Волинській області в судове засідання не з`явився, однак надіслав письмове клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, учасника процесу, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи скарги, законність і обґрунтованість рішення суду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення виходячи з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі погодження Держекоінспекції України від 26.11.2021р., розпорядчого документа Держекоінспекції №389 від 02.12.2021р. та направлення №565 від 02.12.2021р., посадовими особами Держекоінспекції у період з 10.12.2021р. -15.12.2021р. проведено позапланову перевірку Шацького НПП за адресою : Шацький р-н, с.Світязь, вул.Жовтнева, 61.

15.12.2021р. за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів контролюючим органом складено акт №454/12.21.

Із змісту акту видно, що контролюючий орган встановив порушення:

- п.12 ч.3 ст.3 Закону України Про оцінку впливу на довкілля (будівництво об`єктів та споруд (літні будиночки з санвузлами, душові кабіни, свердловина, 4 вигрібні ями, туалети) на землях природно-заповідного фонду без здійснення оцінки впливу на довкілля);

- ст.89 Водного кодексу України (будівництво вигрібних ям в межах прибережної захисної смуги озера);

- ст.8 Закону України Про природно-заповідний фонд України (недодержання вимог щодо охорони територій та об`єктів природно-заповідного фонду під час здійснення господарської діяльності).

17.12.2021р. за результатами перевірки державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Волинської області внесено припис №000205. В п.1 вищезазначеного припису зобов`язано Шацький національний природний парк у строк до 14.02.2022р. провести процедуру оцінки впливу на довкілля та привести земельну ділянку, яка розташована в кварталі 35 Мельниківського лісництва, на території рекреаційного пункту Полісянка, у попередній стан для використання, згідно вимог чинного законодавства.

ч.2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положенням про Держекоінспекцію України, затвердженого пПостановою Кабінету Міністрів України №275 від 19.04.2017р. (далі Положення №275) визначено, що Держекоінспекція у своїй діяльності керується Конституцією і законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

В пп.2 п.4 Положення №275 видно, що Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема щодо наявності та додержання умов дозволів на викиди забруднюючих речовин.

Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності №877-V від 05.04.2007р. (далі - Закон №877-V) визначено правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки і відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до ст.1-ст.7 Закону Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом та презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно - правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю).

Державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Підстави для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) у разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

За змістом ч.9 ст.7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності зазначено, що розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.

Припис органу державного нагляду (контролю) є розпорядчим документом, в якому, з урахуванням характеру спірних правовідносин, мають бути наведені конкретні порушення суб`єктом господарювання норм законодавства про охорону навколишнього природного середовища, які вже мали місце на момент проведення перевірки, та встановлені строки усунення цих порушень, оскільки метою видання приписів є саме усунення таких виявлених порушень.

Така спрямованість припису на усунення виявлених перевіркою порушень у встановлені органом державного нагляду (контролю) строки узгоджується з положеннями абз.4 ч.1 ст.6 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, згідно з яким підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Суд апеляційної інстанції зазначає, що Шацький госпрозрахунковий проектно-виробничий, архітектурно-планувальне підприємство у 2007 році розробив паспорт прив`язки малих архітектурних форм (тимчасових рекреаційних споруд) на території рекреаційного пункту Полісянка в кварталі 35 Мельниківського лісництва на земельній ділянці, яка перебуває на праві постійного користування Шацького НПП. Також, ПП Архітектурна майстерня у 2010 році розробила містобудівне обґрунтування розташування рекреаційного пункту Полісянка, яке погоджене всіма відповідними службами згідно вимог чинного законодавства.

Для розміщення тимчасових об`єктів на площі 48 кв.м. використано частину земельної ділянки за кадастровим номером :04:002:0002, яка перебуває в користуванні Шацького НПП для природоохоронного, рекреаційного та культурно-освітнього призначення відповідно до Державного акту на право користування земельною ділянкою Серія ЯЯ №036536, виданого від 12.08.2005р.

Містобудівним обґрунтуванням розглянуто можливість реконструкції існуючого рекреаційного пункту Полісянка, який знаходиться в межах прибережної водозахисної смуги озера Пісочне в зоні стаціонарної рекреації Шацького НПП з метою створення кращих умов для тимчасового перебування відпочиваючих на території рекреаційного пункту, з умовою експлуатації об`єктів і споруд не порушуючи режим прибережно-захисної смуги озера, відповідно до вимог ст.89 Водного кодексу України.

Відповідно до умов та обмежень забудови земельної ділянки, зазначених у Містобудівному обґрунтуванні, реконструкція рекреаційного пункту Полісянка полягає у відновленні існуючих рекреаційних споруд шляхом конструктивних змін, а також розміщення пункту видачі інвентарю для відпочинку.

При огляді території рекреаційного пункту виявлено, що 4 тимчасові об`єкти (літні будиночки) облаштовані з санітарними кімнатами, в яких наявні санвузли (душова, умивальники, унітаз). Один будинок експлуатується як побутова кімната для прання та їдальня. Також, на території виявлено будівництво душових кабінок, туалетів, свердловини та 4 вигрібні ями для накопичення побутових стоків. Всі вигрібні ями облаштовано за межами території рекреаційного пункту в межах прибережної захисної смуги озера Пісочне (на відстані 35м, 49м, 75м та 90м від водного плеса).

На схемі використання земельної ділянки (графічна частина Містобудівного обґрунтування) не передбачено будівництво душових кабін, свердловини та 4 вигрібних ям.

Зазначені вище факти будівництва та облаштування споруд, виявлені під час огляду території рекреаційного пункту, свідчать про порушення вимог ст.61 Земельного кодексу України, ст.89 Водного кодексу України, ст.ст.20, 21, 64 Закону України Про природо- заповідний фонд України, п.12 ч.3 ст.3 Закону України Про оцінку впливу на довкілля.

Одночасно, колегія суддів на виконання вимог п.56 Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08.11.2023р. під час нового розгляду справи суду щодо дослідження доказів, які подані апелянтом до апеляційної скарги, а саме: запиту Шацького НПП до архівного відділу Ковельської РДА, Розпорядження Шацької РДА від 14 липня 2011 року № 260 та Паспорту гідрологічної свердловини № 4, зазначає про таке.

В ст.8 Закону України Про природно-заповідний фонд України, видно, що збереження територій та об`єктів природно-заповідного фонду забезпечується шляхом встановлення заповідного режиму, організації систематичних спостережень за станом заповідних природних комплексів та об`єктів, проведення комплексних досліджень з метою розробки наукових основ їх збереження та ефективного використання, додержання вимог щодо охорони територій та об`єктів природно-заповідного фонду під час здійснення господарської, управлінської та іншої діяльності, розробки проектної і проектно-планувальної документації, землевпорядкування, лісовпорядкування, здійснення оцінки впливу на довкілля, запровадження економічних важелів стимулювання їх охорони, здійснення державного та громадського контролю за додержанням режиму їх охорони та використання, встановлення підвищеної відповідальності за порушення режиму їх охорони та використання, а також за знищення та пошкодження заповідних природних комплексів та об`єктів, проведення широкого міжнародного співробітництва у цій сфері, проведення інших заходів з метою збереження територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Згідно абз.4-7 ст.51 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища, проекти господарської та іншої діяльності повинні мати матеріали оцінки її впливу на навколишнє природне середовище і здоров`я людей.

Оцінка здійснюється з урахуванням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, екологічної ємкості даної території, стану навколишнього природного середовища в місці, де планується розміщення об`єктів, екологічних прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу шкідливих факторів та об`єктів на навколишнє природне середовище.

18.06.2017р. набрав чинності Закон України Про оцінку впливу на довкілля №2059-VIII від 23.05.2017р. (далі - Закон №2059-VIII), який встановлює правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

ст.1 Закону Про оцінку впливу на довкілля, передбачено, що у ньому вживаються терміни у такому значенні:

1) вплив на довкілля (далі - вплив) - будь-які наслідки планованої діяльності для довкілля, в тому числі наслідки для безпечності життєдіяльності людей та їхнього здоров`я, флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, повітря, води, клімату, ландшафту, природних територій та об`єктів, історичних пам`яток та інших матеріальних об`єктів чи для сукупності цих факторів, а також наслідки для об`єктів культурної спадщини чи соціально-економічних умов, які є результатом зміни цих факторів; […]

3) планована діяльність - планована господарська діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище; планована діяльність не включає реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, розширення, перепрофілювання об`єктів, інші втручання в природне середовище, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України.

В ст.2 Закону Про оцінку впливу на довкілля, встановлено, що оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає : 1) підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до ст.5, ст.6, ст.14 цього Закону; 2) проведення громадського обговорення відповідно до ст.7, ст.8, ст.14 цього Закону; 3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації; 4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини; 5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до ст.11 цього Закону.

Оцінка впливу на довкілля здійснюється з дотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з урахуванням стану довкілля в місці, де планується провадити плановану діяльність, екологічних ризиків і прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу (прямого та опосередкованого) на довкілля, у тому числі з урахуванням впливу наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності або розглядається питання про прийняття таких рішень.

Суб`єктами оцінки впливу на довкілля є суб`єкти господарювання, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, які є замовниками планованої діяльності і для цілей цього Закону прирівнюються до суб`єктів господарювання (далі - суб`єкт господарювання), уповноважений центральний орган, уповноважені територіальні органи, інші органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, громадськість, а у випадках, визначених статтею 14 цього Закону, - держава походження та зачеплена держава.

ст.3 Закону Про оцінку впливу на довкілля, встановлено, що здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності. Оцінці впливу на довкілля не підлягає планована діяльність, спрямована виключно на забезпечення оборони держави, ліквідацію наслідків надзвичайних ситуацій, наслідків антитерористичної операції на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України.

ч.4 цієї статті передбачена заборона розпочинати провадження планової діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планової діяльності.

В п.12 ч.3 ст.3 Закону Про оцінку впливу на довкілля, зазначено, що друга категорія видів планової діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля та підлягають оцінці впливу на довкілля, включає туризм та рекреацію:

-лижні траси, лижні витяги і канатні дороги та відповідні комплекси споруд на площі 5 гектарів і більше;

-яхт-клуби, яхтові стоянки та місця базування катерів місткістю понад 50 суден або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду чи в їх охоронних зонах;

-курортні містечка та готельні комплекси поза межами населених пунктів місткістю не менш як 100 номерів або площею 5 гектарів і більше; курортні містечка та готельні комплекси в межах населених пунктів місткістю не менш як 50 номерів, якщо не передбачено їх підключення до централізованого водопостачання та/або водовідведення; курортні містечка та готельні комплекси на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду чи в їх охоронних зонах; оголошення природних територій курортними;

-постійні місця для кемпінгу та автотуризму площею 1 гектар і більше або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду чи в їх охоронних зонах;

-гольфклуби площею 3 гектари і більше або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду чи в їх охоронних зонах;

-тематичні розважальні парки площею 1 гектар і більше.

ст.5 Закону Про оцінку впливу на довкілля регулює питання подання повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, визначення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, а саме : суб`єкт господарювання інформує уповноважений територіальний орган про намір провадити плановану діяльність та оцінку її впливу на довкілля шляхом подання повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, у письмовій формі (на паперових носіях) та в електронному вигляді за місцем провадження такої діяльності.

Тобто, будь-яка планована господарська діяльність на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду чи в їх охоронних зонах підлягає оцінці впливу на довкілля.

Із змісту апеляційної скарги видно, що Шацький національний природний парк не здійснює плановану діяльність, оскільки всі об`єкти, розташовані на території рекреаційного пункту Полісянка, є діючими та введені в експлуатацію, а отже в даному випадку відсутні підстави для проведення оцінки впливу на довкілля.

Колегія суддів звертає увагу учасників процесу на таке.

Із змісту мотивувальної частини оскаржуваного рішення видно, що відмовляючи у задоволенні позову, з чим погодився суд апеляційної інстанції «При огляді території рекреаційного пункту встановлено, що 4 об`єкта (літні будиночки) облаштовані санітарними кімнатами, в яких наявні санвузли (душова, умивальник, унітаз). Один будиночок використовується як побутова кімната для прання та їдальня. Також на території виявлено будівництво душових кабін, туалетів, свердловини та 4 вигрібних ям для накопичування побутових стоків. Всі вигрібні ями розташовані за межами території рекреаційного пункту в межах прибережної захисної смуги озера Пісочне (на відстані 35м. 49м. 75м та 90м від плеса).

Дану інформацію суд першої інстанції зазначив виключно на підставі акту перевірки від 15.12.2022р. № 454/12.21, контролюючий орган склали за результатами проведення державного заходу контролю.

Одночасно, колегія суддів зазначає, що ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», під терміном «будівництво» слід розуміти: нове будівництво; реконструкцію; реставрацію; капітальний ремонт.

Який конкретно вид будівництва виявлено контролюючим органом 15.12.2021р. в акті не зазначено. Однак, ця обставина має принципове значення для правильного вирішення спору, оскільки за прямою вказівкою чинного законодавства (Постанова Кабінету Міністрів України від 13.12.2017р. № 1010) оцінці впливу на довкілля не підлягають розширення і зміни діяльності об`єктів, визначених п.1-п.21 ч.2 та п.1-13 частини третьої статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», зокрема:

- капітальний ремонт та реконструкція окремих споруд та інженерних мереж в межах територій та/або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності без перепрофілювання та зміни зовнішніх геометричних розмірів.

Як видно із матеріалів справи Шацький національний природний парк проводив роботи з реконструкції та ремонту існуючих тимчасових споруд (літніх будиночків) та інженерних мереж (вигрібів). Як доказ існування цих споруд і мереж ще до введення в дію Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» Шацький національний природний парк додав до позовної заяви письмові докази, які були досліджені судом та зазначені в описовій частині рішення, а саме:

- паспорт прив`язки малих архітектурних форм на території рекреаційного пункту «Полісянка» в кварталі 35 Мельниківського лісництва, розроблений Шацьким госпрозрахунковим проектно-виробничим архітектурно-планувальним підприємством в 2007 році;

-містобудівне обґрунтування розташування (реконструкції) рекреаційного пункту «Полісянка», розроблене у 2010 році ПП «Архітектурна майстерня» та погоджене з усіма відповідними службами згідно вимог чинного законодавства.

Відповідно до Умов та обмежень забудови земельної ділянки, що міститься в матеріалах даного Містобудівного обґрунтування, реконструкція рекреаційного пункту «Полісянка» полягає у відновленні існуючих рекреаційних споруд шляхом конструктивних змін, а також додаткового розміщення пункту видачі інвентарю для відпочинку.

В розділі «Аналіз містобудівної ситуації, яка склалась та характеристика земельної ділянки» зазначено: «на земельній ділянці розташовані існуючі тимчасові рекреаційні споруди (без фундаментів) та інші МАФ : бесідки. туалет, пірс».

Одночасно, колегія суддів зазначає, що на Схемі зображено саме ту земельну ділянку, на якій розташовано Рекреаційний пункт «Полісянка», а як вказано вище, і усі чотири вигрібні ями і свердловина водопостачання знаходяться за межами даної земельної ділянки і очевидно не могли бути відображені на цій Схемі.

При цьому, в Пояснювальній записці, що є частиною даного містобудівного обгартування, в розділі «Розрахунки щодо умов та обмежень забудови земельної ділянки, порівняльний аналіз намірів забудови» міститься пряма вказівка на те, що водопостачання буде забезпечене шляхом використання (а не будівництва) свердловини водопостачання, а каналізування об`єктів та споруд буде здійснюватися у водонепроникні вигріби з подальшим вивозом рідких побутових відходів. Тобто, і свердловина і водонепроникні вигріби в містобудівному обґрунтуванні реконструкції РП «Полісянка» зазначені як вже існуючі.

Рішенням виконавчого комітету Шацької селищної ради від 25.04.2007р. № 50 погоджено Шацькому НПП додаткове розташування двох тимчасових рекреаційних споруд в межах рекреаційного пункту «Полісянка».

На Генеральному плані, що є додатком до вказаного рішення, позначено 6 (шість) існуючих тимчасовим споруд та 2 (дві) запроектовані споруди, дозвіл на розміщення яких власне і надала Шацька селищна рада.

Отже, станом на 2007 рік на РП «Полісянка» вже розміщено та отримано дозволи н розміщення загалом 8 (восьми) літніх будиночків. Усі ці вісім об`єктів фігурують як вже існуючі на Схемі, що є графічною частиною Містобудівного обґрунтування реконструкції РП «Полісянка» (2010 року). З того часу жодного додаткового літнього будиночку для відпочинку на території рекреаційного пункту «Полісянка» не розміщувалося; Комплексний Висновок обстеження території рекреаційного пункту «Полісянка» щодо розташування тимчасових рекреаційних споруд підтверджує наявність восьми тимчасових споруд.

Розпорядженням Шацької РДА від 28.09.2010р. №22 Шацькому НПП дано дозвіл на розроблення містобудівного обґрунтування розташування (реконструкції) рекреаційного пункту «Полісянка»:

Стосовно висновків суду першої інстанції про те, що позивач не надав доказів того, що дане містобудівне обґрунтування затверджене органом місцевого самоврядування, тобто, Швацькою селищною радою, шляхом прийняття відповідного рішення, колегія суддів звертає увагу на таке.

Чинними на той час нормами Закону України «Про планування і забудову територій», як надання дозволу на розроблення містобудівного обґрунтування, так і його затвердження, належало до компетенції органу місцевого самоврядування лише в разі-розташування відповідного об`єкту забудови в межах населеного пункту. В даному випадку земельна ділянка розташована за межами населених пунктів, тому, дозвіл на розроблення містобудівного обґрунтування відповідно до вимог Закону надано Розпорядженням органу державної влади - Шацької районної державної адміністрації.

Отже ,в даному випадку саме Шацька РДА своїм Розпорядженням від 14.07.2011р. №260 затвердила містобудівне обґрунтування розташування (реконструкції) рекреаційного пункту «Полісянка», містобудівні умови та обмеження забудови даної земельної ділянки та надала дозвіл на проведення реконструкції.

Стосовно водонепроникних вигребів (вигрібних ям) в межах прибережної захисної смуги озера Пісочне суд апеляційної інстанції зазначає про таке.

Обґрунтовуючи свій висновок про заборону такого розміщення, не зважаючи на наявність у ст.89 Водного Кодексу України положень за яким така заборона не поширюється на інженерні споруди та мережі, суд першої інстанції вказує, що не враховує законодавче визначення вигрібу (вигрібної ями) як інженерної споруди, оскільки таке визначення міститься в Державних санітарних нормах і правилах утримання населених пунктів, затверджених Наказом Міністерства охорони здоровця України від 17.05.2011р. № 145. Зокрема, в даному випадку вигрібні ями розташовані за межами населеного пункту, а тому надане у згаданому Наказі визначення на ці вигрібні ями не поширюється.

Однак, колегія суддів звертає увагу, що суд першої інстанції не зазначив, до якого виду споруд відносив вигрібні ями, розташовані за межами населених пунктів і якою нормою законодавства при цьому керується.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що свердловина та 4 вигрібних ями на території РП «Полісянка» відсутні і на теперішній час, оскільки ще у 2007 році облаштовані за межами території рекреаційного пункту (що пояснює їх відсутність на Схемі земельної ділянки та у Висновку за результатами обстеження земельної ділянки).

З Паспорту гідрологічної свердловини №4, який виданий Рівненською геологічною експедицією Північного державного регіонального геологічного підприємства Міністерства екології та природних ресурсів України, видно, що свердловина для забезпечення потреб рекреаційного пункту «Полісянка» збудована у 2007 році, 12 липня 2007 року проведено пробну (дослідну) відкачку води, а 13 липня 2007 року -- лабораторний аналіз отриманої води, якій підтвердив її відповідність санітарним нормам.

Наявними у справі письмовими доказами доведено факт існування станом на 2010 рік шести готових літніх будиночків та туалету, а також наявності дозволів на розміщення ще двох літніх будиночків, наявність у будиночках санвузлів, використання існуючої свердловини для водопостачання та здійснення каналізування рідких побутових відходів у існуючі водонепроникні вигріби.

З огляду на прямий припис ч.2 ст.77 КАС України, саме Державна екологічна інспекція у Волинській області, як суб`єкт владних повноважень рішення якого оскаржено, несе тягар доказування правомірності свого рішення.

Колегія суддів зазначає, що в даному випаду відповідач Державна екологічна інспекція у Волинській області не спростовував здійснення Шацьким НПП ремонту існуючих споруд та не довів факт нового будівництва літніх будиночків із санвузлами, душових кабін, свердловини, 4 вигрібних ям та туалету.

Однак, жодних доказів на користь такого Державна екологічна інспекція у Волинській області не надала суду.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкових висновків про відсутність підстав для задоволення позову, оскільки суб`єкт владних повноважень в особі Державна екологічна інспекція у Волинській області діяв не у спосіб визначений законами та Конституцією України.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також, п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

ст.317 КАС України передбачено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на вищевикладене, доводи апеляційної скарги є суттєвими і складають підстави для висновку про неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи тому, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції слід скасувати та ухвалити нове рішення яким позовні вимоги слід задовольнити повністю.

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Шацького національного природного парку задовольнити.

Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2022 року у справі №140/1322/22 скасувати та прийняти нову постанову.

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції у Волинській області від 17.12.2021р. №000205.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції у Волинській області (вул. Степана Бандери, 20, м. Луцьк, Волинська область, 43025, код ЄДРПОУ - 38009738) на користь Шацького національного природного парку (вул. Жовтнева, 61, с. Світязь, Ковельський район, Волинська область, 44021, код ЄДРПОУ- 02139363) понесені судові витрати у вигляді сплати судового збору за подання позовної заяви в сумі- 2481,00 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня), що сплачений згідно квитанції № 0.0..1 від 25.01.2022р. та за подання апеляційної скарги в сумі - 3721,50грн (три тисячі сімсот двадцять одна гривня п`ятдесят копійок), що сплачений згідно платіжного доручення №542 від 30.09.2022р.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених ч.4 ст.328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н. В. Бруновська
судді Р. Б. Хобор
Р. М. Шавель
Повне судове рішення складено 18.12.2023р.