Справа № 440/15723/23
Суддя: Є.Б. Супрун
Дата ухвалення: 2023-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/15723/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

судді Супруна Є.Б.

за участю:

секретаря судового засідання Лисака С.В.,

представника позивача в режимі відеконференції Шулік О.Й.,

представника відповідача Паламарчука Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу №440/15723/23 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Кремресурс" до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

18.10.2023 адвокат Шулік Олена Йосипівна, здійснюючи представництво інтересів позивача, Товариства з обмеженою відповідальністю "Кремресурс" (надалі - ТОВ "Кремресурс", Товариство), звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Полтавській області (надалі - ГУДПС), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУДПС від 24.07.2023 №65330406, яким до ТОВ "Кремресурс" застосовано штраф у сумі 827 238,55 грн за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - ЄРПН).

Наявність обставин, які свідчать про порушення прав добросовісного платника податків, заявник пов`язує з фактом протиправності та необґрунтованістю висновків відповідача за наслідками камеральної перевірки з питання своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН у період з 31.03.2022 по 31.01.2023. Зауважує, що відповідач не взяв до уваги приписи пункту 521 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, яким встановлено, що за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній місяць (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються. На додатком вказував на обставини неправомірності розрахунків відповідача в частині визначення відсотку штрафних санкцій та кількості днів порушення термінів з огляду на те, що контролюючий орган під час нарахування штрафу не застосував положень п. 89 та п. 90 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України.

15.11.2023 до суду надійшов відзив на позов, в якому представник відповідача, аргументуючи свої заперечення проти задоволення позовних вимог зазначив, що у спірних правовідносинах платник податків допустив порушення строку реєстрації в ЄРПН, передбаченого п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, а тому цілком правомірно був притягнутий до відповідальності у вигляді штрафу за п. 1201.1 ст. 1201 Податкового кодексу України. Вказував на п.п. 69.2 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України в редакції Закону України від 12.05.2022 №2260-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану", відповідно до якого, у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються. Вважає безпідставними посилання позивача на відсутність можливості своєчасного виконання своїх податкових обов`язків, оскільки Товариство заяву про неможливість виконання платником податків обов`язків, визначених п.п. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, до ГУДПС не надавало. Щодо визначення розмірів штрафних санкцій вказує, що застосування штрафних санкцій за порушення термінів реєстрації їх в ЄРПН в розмірах, передбачених положеннями п. 90 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України, можливо лише до податкових накладних/розрахунків коригування, які складені з 16.01.2023 (а.с. 69-72).

У відповіді на відзив представник позивача, окрім доводів приведених у позовній заяві, додав, що на день прийняття рішення щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних з урахуванням триваючого воєнного стану на території України штрафні санкції у розмірах, визначених пунктом 1201.1 статті 1201 Податкового кодексу України застосуванню не підлягали, оскільки вже набули чинності зміни, внесені Законом №2876-ІХ до Податкового кодексу України в частині доповнення підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України пунктами 89 та 90, які пом`якшували відповідальність платника за відповідні порушення на період воєнного стану (а.с. 85-86).

Ухвалою судді Полтавського окружного адміністративного суду від 24.10.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження із проведенням підготовчого судового засідання 16.11.2023.

Ухвалою суду від 03.11.2023 задоволено клопотання представника позивача щодо проведення судового засідання 16.11.2023 за участю представника позивача в режимі відеоконференції.

У підготовчому засіданні 16.11.2023 суд ухвалою без виходу до нарадчої кімнати оголосив перерву до 28.11.2023. У цьому ж засіданні суд задовольнив клопотання представника позивача про проведення судового засідання 28.11.2023 за участю представника позивача в режимі відеоконференції.

28.11.2023 суд ухвалою без виходу до нарадчої кімнати закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті на 12.12.2023.

Ухвалою суду від 07.12.2023 задоволено клопотання представника позивача щодо проведення судового засідання 12.12.2023 за участю представника позивача в режимі відеоконференції

У судовому засіданні 12.12.2023 під час розгляду по суті представники сторін примирення не досягли, кожен наполягаючи на своєму.

Суд, здійснивши розгляд справи в порядку загального позовного провадження, заслухав пояснення учасників справи, дослідив письмові докази, з`ясував фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

20.06.2023 посадовою особою ГУДПС на підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75 та в порядку визначеному п. 76.2 ст. 76 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку ТОВ "Кремресурс" з питання дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН, за наслідками якої складено акт від 20.06.2023 №6311/16-31-04-06-03/40983890 (а.с. 77-80).

Відповідно до висновку акту, дані камеральної перевірки свідчать про порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, передбачених пп. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ та п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України (на суму ПДВ 4 530 231,99 грн за період з 31.03.2022 по 31.01.2023 згідно з Додатком №1 до акту), відповідальність за що передбачена п. 1201.1 ст. 1201 розділу ІІ Податкового кодексу України.

05.07.2023 позивач подав заперечення до акту камеральної перевірки від 20.06.2023 №6311/16-31-04-06-03/40983890 (а.с. 24-29).

Однак вже 24.07.2023 ГУДПС було прийнято податкове повідомлення-рішення форми "Н" №65330406 про застосування до позивача штрафних (фінансових санкцій) у сумі 827 238,55 грн за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків корегування в ЄРПН (а.с. 31).

Згідно з розрахунком штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, доданого до податкового повідомлення-рішення, до Товариства застосовано штраф у розмірі 10%, 300% та 40% від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних (а.с. 32).

Скарга Товариства від 07.08.2023 на податкове повідомлення-рішення від 24.07.2023 №65330406 про застосування штрафу у розмірі 827 238,55 грн рішенням ДПС від 06.10.2023 була залишена без задоволення, а податкове повідомлення-рішення - без змін (а.с. 33-44).

Не погоджуючись із правомірністю висновків податкової перевірки та прийнятим на підставі таких висновків податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних міркувань.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VІ (надалі - ПК України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Так, пунктом 1201.1 статті 1201 ПК України установлено, зокрема, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами а - г цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Позивач не заперечує факту прострочення реєстрації податкових накладних, натомість стверджує про неприпустимість притягнення за це платника до відповідальності у спірні періоди з огляду на чинне законодавство та за відсутності вини Товариства, оскільки останнє було об`єктивно позбавлене можливості здійснити своєчасну реєстрацію відповідних податкових накладних за відсутності грошових коштів на електронному рахунку ТОВ "Кремресурс" в системі електронного адміністрування ПДВ та за результатами реалізації позивачу товарів контрагентами, які в умовах воєнного стану не зареєстрували податкові накладні.

Так, 24.02.2022 Указом Президента України №64/2022 був введений воєнний стан із 05:30 год. 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався та триває до нині.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12.05.2015 №389-VIII "Про правовий режим воєнного стану" (надалі - Закон №389-VIII), воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до ст. 9 Закону №389-VIII, в умовах воєнного стану Президент України та Верховна Рада України діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією та законами України. Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Законом України від 12.05.2022 №2260-IX "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" (надалі - Закон №2260-IX), який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни до пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 р. №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 р. № 2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів.

Відповідно до абзаців 2, 3 підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідних положень" ПК України, у разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24.02.2022 до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування у ЄРПН до 15.07.2022, подання податкової звітності до 20.07.2022 та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31.07.2022.

При цьому підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України визначено, що порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

В той же час пунктом 521 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України було передбачено, що за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01.03.2020 до останнього календарного дня місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 01.03.2020 і до останнього календарного дня місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

У свою чергу Кабінет Міністрів України постановою від 09.12.2020 №1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (з усіма подальшими змінами) запровадив з 19.12.2020 на території України карантин, який тривав аж до 30.06.2023.

Відтак штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в ЄРПН у період з 01.03.2020 і до 30.06.2023 не застосовуються.

Правове значення у контексті пункту 521 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України має саме факт вчинення відповідного порушення, складом якого в даному випадку є порушення строку реєстрації податкової накладної у ЄРПН. Податкове правопорушення щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних у ЄРПН є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної. Обставини щодо періоду вчинення правопорушення мають значення для визначення розміру нарахованих штрафних санкцій, а не у цілях встановлення застосовності вказаної норми закону у правовій кваліфікації такого правопорушення, як триваючого.

Саме такий висновок сформульований у постанові Верховного Суду від 10.12.2021 у справі №420/10367/20.

При вирішенні даного публічно-правового спору суд наголошує на тому, що згідно з п. 69.2 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності.

Торгово-промислова палата України через військову агресію РФ на своєму сайті 28.02.2022 розмістила офіційний лист щодо засвідчення факту настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) з 24.02.2022.

Цим листом Торгово-промислова палата України підтверджує, що зазначені обставини з 24.02.2022 до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/якого настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/якого стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

У зв`язку з цим суд зазначає, що штраф, передбачений пунктом 1201.1 статті 1201 ПК України, за своєю правовою природою є фінансовою відповідальністю платника податків за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування, а тому може бути застосований за умови наявності його вини.

Аналізуючи наведені норми законодавства, суд констатує висновок, відповідно до якого починаючи з 27.05.2022 у Податковому кодексі України існує дві протилежні норми з приводу відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, виписаних під час дії карантину та починаючи з 24.02.2022 (початку дії воєнного стану).

Внаслідок такого правового регулювання платники податків по виписаних податкових накладних починаючи з 24.02.2022 до 27.05.2022 зобов`язані забезпечити реєстрацію податкових накладних до 15.07.2022 включно, тоді як строки реєстрації цих накладних, виписаних під час карантину, вказаним законом не визначені.

Нормами Закону №2260-IX платникам податків не було надано перехідного періоду, достатнього для реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування, що не були своєчасно зареєстровані у зв`язку із запровадженням карантину та відносно реєстрації яких до 27.05.2022 поширювалася дія мораторію, встановленого на період дії карантину.

Така ситуація є законодавчою прогалиною, що призводить до різного регулювання одних і тих же правовідносин.

Фактично норми підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України суперечать нормам пункту 521 підрозділу 10 розділу XX ПК України.

Тож застосування до позивача за таких обставин штрафних санкцій, на переконання суду, є порушенням принципу стабільності, що передбачений підпунктом 4.1.9 пункту 4.1 статті 4 ПК України, яким встановлено, що зміни до будь-яких елементів податків та зборів не можуть вноситися пізніш як за шість місяців до початку нового бюджетного періоду, в якому будуть діяти нові правила та ставки. Податки та збори, їх ставки, а також податкові пільги не можуть змінюватися протягом бюджетного року.

Виходячи із системного тлумачення норм Податкового кодексу України, а також принципів застосування норм Конвенції з прав людини Європейським судом з прав людини, принцип стабільності передбачає, що окрім того, що норми права повинні бути чіткими та точними, вони повинні бути передбачуваними для суб`єкта на якого вони розповсюджуються.

В окремих ситуаціях, коли цього вимагають принципи правової визначеності та захисту законних очікувань, може виникнути необхідність запровадити перехідні положення відповідно до обставин, чого у зазначеній ситуацій законодавцем зроблено не було і позивач постав перед ситуацією об`єктивної неможливості виконати свої обов`язки своєчасно з метою уникнення негативних наслідків.

При прийнятті оскаржуваного рішення відповідачем був порушений принцип правової визначеності та захисту законних очікувань платника на звільнення від відповідальності, тому що Законом №2260-IX було скасовано право, яким Товариство користувалося до того моменту.

Принцип стабільності податкового законодавства слугує реалізації правової визначеності. Стабільність податкового законодавства передбачає законні очікування платника податку щодо незмінності правового режиму оподаткування.

Також при оцінці оскаржуваного рішення суд звертає увагу на положення пп. 4.1.4 п. 4.1 ст. 4 ПК України, яким запроваджено презумпцію правомірності рішень платника податку в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

Аналогічно, п.п. 56.21 п. 56.2 ст. 56 ПК України передбачено, що у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

У постанові від 10.02.2021 у справі №380/671/20 Верховний Суд зазначив, що сама юридична конструкція норми пункту 56.21 статті 56 ПК України дає підстави стверджувати, що презумпція застосовна не лише у ситуації прямої суперечності норм, але й у будь-якій іншій ситуації невизначеності в процесі правозастосування. Для її застосування необхідно і достатньо виявлення двох або більше альтернативних варіантів правомірної поведінки, обравши найвигідніший для себе з яких платник має почуватися захищеним від можливих негативних наслідків як з боку контролюючого органу, так і суду.

Вищенаведеною нормою охоплюються не лише очікування платника почуватися захищеним, а й відповідний таким очікуванням обов`язок вибору визначеного варіанту поведінки і контролюючим органом, і судом. При цьому тягар доведення хибності (відсутності правових підстав) обраного платником варіанту поведінки покладається законом на контролюючий орган.

Тож оцінюючи спірне податкове повідомлення-рішення на відповідність критеріям, передбаченим частиною другою статті 2 КАС України, суд дійшов висновку про те, що відповідач діяв необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для вчинення дій, без урахуванням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав позивача і цілями, на досягнення яких спрямована така дія, з огляду на що визнає спірний акт індивідуальної дії протиправним, у зв`язку з чим скасовує його.

Таким чином позов підлягає задоволенню у повному обсязі у спосіб, обраний позивачем.

У свою чергу задоволення позову у такий спосіб виключає для суду необхідність з`ясовувати ще й обставини правильності обчислення відповідачем розміру штрафних санкцій, застосованих до позивача скасованим актом індивідуальної дії, а тому суд відповідним доводам оцінки не надає.

За правилом ч. 1 ст. 139 КАС України, сплачена позивачем сума судового збору в розмірі 12408,60 грн підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Кремресурс" до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 24.07.2023 №65330406.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Кремресурс" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області судові витрати, що пов`язані зі сплатою судового збору, у розмірі 12 408 (дванадцять тисяч чотириста вісім) грн 60 коп.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Кремресурс" (; пр-кт Свободи, 78, м. Кременчук, Полтавська область, 39600);

Відповідач: Головне управління ДПС у Полтавській області (код ЄДРПОУ ВП 44057192; вул. Європейська, буд. 4, м. Полтава, 36014).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на дане рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 19.12.2023.

Суддя Є.Б. Супрун