Справа № 160/21334/23
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2023-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
22.08.2023 ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі відповідач), у якій просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1367к від 24.07.2023 про притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора СРПП ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 , яким до ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції;
- поновити на службі в поліції на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №3 Синельниківського районного управління поліції ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 з 25.07.2023;
- стягнути на користь ОСОБА_1 з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області середній заробіток за час вимушеного прогулу.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1367к від 24.07.2023 про притягнення до дисциплінарної відповідальності є протиправним, а тому підлягає скасуванню. Позивач зазначає, що 07.07.2023 потрапив до лікарні з різким погіршенням здоров`я, про що відомо відповідачу. Позивач звернувся до сімейного лікаря в суботу, а тому листок непрацездатності було відкрито з понеділка, оскільки амбулаторія сімейної медицини не працює у суботу та неділю. Позивач вказує, що під час службового розслідування не було взято до уваги, що загострення хвороби позивача відбулось у вихідний день, лікарняний можливо було відкрити лише з понеділка. На думку позивача, ця обставина виключає безпідставну відсутність позивача за місцем несення служби, що є підставою для скасування оскаржуваного наказу.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується матеріалами справи.
07.09.2023 та 14.09.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшли клопотання про продовження строків для подання відзиву на позовну заяву.
14.09.2023 відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування правової позиції зазначено, що дисциплінарна комісія, аналізуючи зібрані матеріали службового розслідування та положення нормативно-правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України, прийшла до висновку, що капітан поліції ОСОБА_1 в умовах воєнного стану знехтував своїми обов`язками, оскільки всупереч вимогам наказу Національної поліції України та графіку несення служби за видами нарядів працівниками приданих сил ГУНІ в Дніпропетровській області в СПД №1 ВП №1 Бериславського РВП з 01 по 09.07.2023, затвердженого т.в.о. начальника ВП №1 Бериславського РВП ГУНП в Херсонській області майором поліції О. Коновалом від 30.06.2023, 07.07.2023 по 09.07.2023 на службу не прибув, що також підтверджується поясненням капітана поліції ОСОБА_1 . Капітан поліції ОСОБА_1 під час надання пояснень проявив не щирість, оскільки вказував, що в КЗ «Нововоронцовській ЦРЛ» відсутня можливість стаціонарного лікування, а також з приводу того, що поліцейським зведеного загону було відомо про його поїздку за місцем мешкання до сімейного лікаря, що спростовується зібраними у ході службового розслідування матеріалами. ОСОБА_1 , склавши Присягу, добровільно взяв на себе зобов`язання дотримання законодавства та Присяги, і був обізнаний, що за порушення їх вимог його буде притягнуто до суворої дисциплінарної відповідальності аж до звільнення зі служби в поліції. ОСОБА_1 неодноразово було ознайомлено з оглядами про стан дисципліни і законності та інших подій серед особового складу Національної поліції України з метою недопущення порушення дисципліни. Поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства та Присяги. Таким чином, позивач, у силу своїх службових обов`язків, був зобов`язаний не допускати дій, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших стосунків, які носять корисливий або протиправний характер. Поведінка працівника поліції завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму і морально - етичним принципам правоохоронця. Ніщо не повинно паплюжити ділову репутацію та авторитет правоохоронного органу. Позивач своїми діями допустив порушення Закону України «Про Національну поліцію», тобто вчинив дисциплінарний проступок, який з урахуванням загального уявлення суспільства про поліцейського, як носія влади, унеможливлює подальше виконання позивачем своїх обов`язків на службі в поліції. Відповідач вважає, що тяжкість застосованого до позивача виду дисциплінарного стягнення відповідає вчиненому дисциплінарному проступку. Вимоги про стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу є похідними, і не підлягають задоволенню.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.
ОСОБА_1 наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 07.11.2015 №1 o/с був прийнятий на службу в поліцію з присвоєнням в порядку переатестування спеціального звання - старший лейтенант поліції.
Наказом ГУНП від 12.04.2021 №165 о/с відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 65 Закону України «Про Національну поліцію» ОСОБА_1 переміщено (за ініціативою поліцейського) на посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції №3 Синельниківського районного управління поліції з 12.04.2021.
11.07.2023 до ГУНП від керівника зведеного загону ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції ОСОБА_2 надійшла інформація про те, що інспектор СРПП ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 , який відповідно до наказу ГУНП від 18.05.2023 №314 о/с ДСК був ряджений до Херсонської області у складі зведеного загону ГУНП, з 07.07.2023 самовільно залишив місце несення служби разом з автоматичною та табельною вогнепальною зброєю, закріпленою за останнім.
3 метою повного та всебічного з`ясування обставин вказаної надзвичайної події начальником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ від 11.07.2023 №1473 «Про організацію проведення службового розслідування».
21.07.2023 начальником ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 затверджено висновок про результати службового розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни інспектором СРПП ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 , викладеними у рапорті керівника зведеного загону ГУНП в Дніпропетровській області полковника ОСОБА_2 .
У висновку запропоновано за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 4, 5 та 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, пп. 5 п. 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70, наказу НПУ «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану» від 09.08.2022 №568, що виразилось у залишенні 07.07.2023 без поважних причин місця несення служби та території дислокації зведеного загону ГУНП в Дніпропетровський області на території Херсонської області, не виході на службу без поважних причин з 07.07.2023 по 09.07.2023, не здачі з 07.07.2023 по 09.07.2023 зброї і боєприпасів до чергової частини органу поліції після виконання службових обов`язків, не інформуванні безпосереднього керівництва про своє місце перебування з 07.07.2023 по 09.07.2023, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, застосувати до інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №3 Синельниківського районного управління поліції ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 (0056968) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Також запропоновано вважати прогулами не вихід інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №3 Синельниківського районного управління поліції ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 на службу без поважних причин з 07.07.2023 по 09.07.2023.
24.07.2023 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ №1367к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора СРПП ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 », в п. 1 якого зазначено: за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 4, 5 та 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, пп. 5 п. 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70, наказу НПУ «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану» від 09.08.2022 №568, що виразилось у залишенні 07.07.2023 без поважних причин місця несення служби та території дислокації зведеного загону ГУНП в Дніпропетровський області на території Херсонської області, не виході на службу без поважних причин з 07.07.2023 по 09.07.2023, не здачі з 07.07.2023 по 09.07.2023 зброї і боєприпасів до чергової частини органу поліції після виконання службових обов`язків, не інформуванні безпосереднього керівництва про своє місце перебування з 07.07.2023 по 09.07.2023, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, застосувати до інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №3 Синельниківського районного управління поліції ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 (0056968) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Не погоджуючись з прийнятим наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Перевіряючи правомірність оскаржуваних позивачем наказів про звільнення зі служби за притягнення до дисциплінарної відповідальності, суд виходить з того, що правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».
Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
У ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.
Наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.
Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.
Статтею 64 Закону України «Про Національну поліцію» визначена Присяга працівника поліції.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Згідно з ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Частиною 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
У відповідності до п. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Перелічені у ст. 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.
Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.
Водночас, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони
При цьому, п.п. 6 та 10 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» передбачають дві самостійні підстави для звільнення зі служби в поліції: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України та у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.
Для встановлення правомірності звільнення позивача зі служби в поліції, необхідно дослідити чи були правові підстави для винесення наказу про застосування до капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, що є крайнім заходом дисциплінарного впливу.
Підставою накладення дисциплінарного стягнення, стали матеріали службового розслідування, якими встановлено, що 11.07.2023 до ГУНП від керівника зведеного загону ГУНП в Дніпропетровській області (заступника начальника управління - начальника відділу організації розкриття злочинів проти особи УКР ГУНП) полковника поліції ОСОБА_2 надійшов рапорт про те, що капітан поліції ОСОБА_1 з 07.02.2023 самовільно залишив місце несення служби зі зброєю та спецзасобами (ПМ № ВУ 4561,1990 р.в. з 2 магазинами, спорядженими 16 патронами; АКМ-74 (5.45) - № НОМЕР_1 , 1986 р.в. з 4 магазинами, спорядженими 120 патронами, шолом - 1 од., бронежилет - 1 од., протигаз - 1 од., ПР - 1 од., БР 9504 - 1 од., ГАЗ «Терен» - 1 од. та аптечка - 1 од.), про що станом на 09.07.2023 не повідомляв керівництво.
Так, 09.07.2023 до полковника ОСОБА_2 надійшов рапорт від начальника організаційно - методичного відділу УКР ГУНП (старшого локації смт. Нововоронцовка) підполковника поліції ОСОБА_4 про те, що цієї ж доби останній під час відвідування капітана поліції ОСОБА_1 , який з 07.07.2023 мав перебувати на стаціонарному лікуванні у «Нововоронцовська центральна лікарня» НСР, за адресою: Херсонська область, Бериславський район, смт. Нововоронцовка, вул. Гагаріна, 64, з діагнозом: «загострення хронічного холіцеситопанкреатиту», у палаті №10 терапевтичного відділення, вказаного поліцейського не виявив.
У ході перевірки вищевказаних обставин, керівництвом зведеного загону ГУНП в Дніпропетровській області було встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 07.07.2023 після надання йому необхідної медичної допомоги відмовився від лікарняного та повідомив свого лікаря ОСОБА_5 про те, що буде самостійно проходити призначене лікування і цієї ж доби самостійно залишив медичний заклад.
У період часу з 07.07.2023 до 09.07.2023 за місцем несення служби та у медичному закладі капітан поліції ОСОБА_1 не з`являвся.
Відповідно до відомостей, викладених у рапорті полковника поліції ОСОБА_2 , 09.07.2023 у ході телефонної розмови капітан поліції ОСОБА_1 повідомив керівництво зведеного загону ГУНП, що вже кілька діб перебуває на лікарняному, який він відкрив у свого сімейного лікаря. На момент розмови капітан поліції ОСОБА_1 повідомити своє місцезнаходження відмовився.
Разом із цим, за даними інформаційної бази «Безпечне місто» автомобіль «Skoda Octavia», н.з. НОМЕР_2 , яким керував капітан поліції ОСОБА_1 , з 14.55 07.07.2023 по 09.07.2023 зафіксований на камерах відеоспостереження у м. Дніпро.
Надалі, зі змісту рапорту полковника ОСОБА_2 останньому від начальника ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_6 стало відомо, що 09.07.2023 о 23.10 до чергової частини ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП прибув капітан поліції ОСОБА_1 і здав автоматичну зброю та табельну зброю з боєкомплектом згідно виданого (тобто з 07.07.2023 року ОСОБА_1 більше двох діб був відсутній за місцем несення служби зі зброєю).
Опитаний з даного приводу капітан поліції ОСОБА_1 пояснив, що з 26.12.2022 він був відряджений у складі зведеного загону ГУНП в Дніпропетровській області до Херсонської області.
07.07.2023 о 08.30 опитаний заступив на добове чергування на блок-пост «Кавун», розташований біля смт. Нововороновка в Херсонській області. Того ж дня, приблизно о 10.30 капітану поліції ОСОБА_1 стало зле (різкий біль у животі), про що останній доповів старшому вказаного блок-посту - старшому інспектору - черговому чергової частини ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП майору поліції ОСОБА_7 . У подальшому капітан поліції ОСОБА_1 самостійно приїхав до медичного закладу КНП «Нововоронцовська ЦЛ» НСР, де йому була надана невідкладна медична допомога, взято аналізи та встановлено діагноз: «панкреатит, холіцестит, загострення жирового кипотозу».
Надалі, відповідно до пояснення капітана поліції ОСОБА_1 , - медичний працівник вказаної лікарні - ОСОБА_8 повідомила опитаному, що у вказаній лікарні йому неможливо відкрити лікарняний та призначити стаціонарне лікування, у зв`язку з чим йому необхідно було звернутись до свого сімейного лікаря. Також, ОСОБА_1 вказав, що про вказані обставини було відомо оперуповноваженому ВКП Новомосковського РВП ГУНП лейтенанту поліції ОСОБА_9 та поліцейському ВРПП Кам`янського РУП ГУНП сержанту поліції ОСОБА_10 , які приїздили до нього у лікарню. У подальшому, через те, що капітан поліції ОСОБА_1 не зміг додзвонитися до підполковника поліції ОСОБА_4 , опитаним було прийнято рішення їхати до свого сімейного лікаря на лікування. 07.07.2023 у вечірній час доби відповідно до пояснення капітана поліції ОСОБА_1 останній, керуючи власним автомобілем, виїхав до свого місця мешкання (зі зброєю та спецзасобами) для того, щоб відкрити лікарняний.
08.07.2023, зі слів капітана поліції ОСОБА_1 , останній зателефонував своєму сімейному лікарю, однак, медичний працівник повідомив йому, щоб він прибув до медичного закладу для відкриття лікарняного 10.07.2023.
09.07.2023 близько 20.00 капітану поліції ОСОБА_1 зателефонував заступник начальника відділення поліції з превентивної діяльності ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП майор поліції ОСОБА_11 , який з`ясував усі обставини залишення місця служби ОСОБА_1 та надав вказівку останньому прибути до ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП для здачі закріпленої за ним зброї.
Надалі, 10.07.2023 о 08.00 капітан поліції ОСОБА_1 прибув до свого сімейного лікаря, де йому було відкрито лист непрацездатності.
Також капітан поліції ОСОБА_1 у своєму поясненні зазначив, що він не зміг попередити своє керівництво зведеного загону ГУНП у зв`язку з відсутністю з ними мобільного зв`язку та зазначив, що після проходження лікування він мав намір повернутися до несення служби; останній вважає, що в його діях відсутній склад будь - якого проступку.
Викладене підтверджує факт безпідставної відсутності ОСОБА_1 у період з 07.09.2023 по 09.09.2023 за місцем несення служби у Херсонській області.
Так, підполковник поліції ОСОБА_4 пояснив, що 07.07.2023 приблизно о 12.00 сержант поліції ОСОБА_10 йому повідомив, що капітан поліції ОСОБА_1 , який перебував на блок - посту Х-02 «Кавун» в Херсонській області потрапив до лікарні у смт. Нововоронцовка з діагнозом «панкреатит», про що надіслав фотографію, на якій ОСОБА_1 .
Підполковник поліції ОСОБА_4 та сержант поліції ОСОБА_10 приїхали до лікарні, однак, ОСОБА_1 був відсутній у медичному закладі. При з`ясуванні всіх обставин від медичного персоналу підполковник поліції ОСОБА_4 отримав інформацію про те, що вказаний поліцейський покинув лікарню ще 07.07.2023 і місце його перебування медичним працівникам не відоме. Після цього, 09.07.2023 у телефонній розмові капітан поліції ОСОБА_1 , повідомив підполковнику поліції ОСОБА_4 , що він виїхав у своїх справах і у найближчий час прибуде до лікарні.
Також, капітан поліції ОСОБА_1 у ході телефонної розмови відмовився повідомляти підполковнику поліції ОСОБА_4 , скільки діб він був відсутній у лікарні та за місцем несення служби, а також місце свого перебування. У зв`язку з чим, за цим фактом підполковником ОСОБА_4 негайно було повідомлено полковника ОСОБА_2 , який надав вказівку опитати лікаря та медичний персонал та отримати довідку про перебування у лікарні капітана поліції ОСОБА_1 .
У подальшому, у зв`язку з тим, що капітан поліції ОСОБА_1 більше на телефонні дзвінки не відповідав, підполковник поліції ОСОБА_4 здійснив дзвінок майору поліції ОСОБА_6 та повідомив, що капітан поліції ОСОБА_1 з 07.07.2023 самостійно залишив лікарню у смт. Нововоронцовка зі зброєю і боєприпасами до неї.
Також, підполковник поліції ОСОБА_4 вказав, що внаслідок того, що капітан поліції ОСОБА_1 безпідставно залишив несення служби у Херсонській області та поїхав до свого місця мешкання, нікого про це не попередивши, замість останнього, керівництвом зведеного загону ГУНП було змінено графіки несення служби добових нарядів.
Опитаний полковник поліції ОСОБА_2 пояснив, що 09.07.2023 ним здійснювалася перевірка несення служби нарядів на території обслуговування СПД №1 ВП №1 Бериславського РВП ГУНП в Херсонській області, а саме: на блок-посту X-02 «Кавун», на трасі Т0403, блок-посту Х-26»Гаврилівка», на трасі Т0403, пішого патруля у смт. Нововоронцовка, чергової частини та посту СПД №1 (Нововоронцовське) вказаного підрозділу. Надалі, цієї ж доби, у ході телефонної розмови з підполковником поліції ОСОБА_4 (старший локації) опитаному стало відомо, що один із його підлеглих (капітан поліції ОСОБА_1 ) потрапив до лікарні і попрохав його повідати та з`ясувати, чи потрібна йому допомога. 09.07.2023 о 13.30 підполковник поліції ОСОБА_4 повідомив опитаного, що при відвідуванні капітана поліції ОСОБА_1 у лікарні у смт. Нововоронцовка було виявлено відсутність останнього.
У подальшому за вказівкою ОСОБА_2 підполковник поліції ОСОБА_4 зібрав первинні матеріали та направив їх для проведення службового розслідування.
У своєму поясненні полковник поліції ОСОБА_2 зазначив, що ні останнього, ні його заступника ОСОБА_12 , ні старшого локації СПД №1 (Нововоронцовське) підполковника поліції ОСОБА_4 у телефонному режимі, або у інший спосіб капітан поліції ОСОБА_1 про свій стан здоров`я, відкриття лікарняного з виїздом за межі дислокації несення служби зведеного загону у Херсонській області, не повідомляв.
Опитана лікар ОСОБА_5 пояснила, що 07.07.2023 вона знаходилася на своєму робочому місці в КНП «Нововоронцовська ЦЛ» НСР Херсонській області. Цієї ж доби приблизно о 11.20 до опитаної звернувся капітан поліції ОСОБА_1 зі скаргами на біль у животі; останньому була надана медична допомога, встановлено діагноз, призначено відповідне лікування та поміщено на лікування.
Після цього капітан поліції ОСОБА_1 звернувся до ОСОБА_5 з проханням не відкривати лікарняний, оскільки йому за ці дні не нарахують заробітну плату; також забрав усі призначені йому ліки та повідомив їй, що буде проходити лікування самостійно за місцем своєї дислокації та попросив опитану, щоб вона про це не повідомляла керівництву, бо він самостійно про це повідомить та здасть свою зброю. 07.07.2023 після надання медичної допомоги ОСОБА_1 самостійно залишив будівлю лікарні.
Опитаний сержант поліції ОСОБА_10 пояснив, що 07.07.2023 він знаходився на території СПД №1 ВП №1 Бериславського РВП ГУНП в Херсонській області разом з лейтенантом поліції ОСОБА_9 ; приблизно об 11.30 опитаному на особистий мобільний телефон зателефонував капітан поліції ОСОБА_1 та повідомив, що знаходиться у лікарні у смт. Нововоронцовка та попросив привезти йому продукти харчування. Сержант поліції ОСОБА_10 доповів підполковнику поліції ОСОБА_4 та разом із лейтенантом поліції ОСОБА_9 поїхав до лікарні у смт. Нововоронцовка. У лікарні вони передали продукти харчування капітану поліції ОСОБА_1 . Також сержант поліції ОСОБА_10 пояснив, що ні він, ні лейтенант поліції ОСОБА_9 не давали ОСОБА_1 згоду на залишення лікарні, а тим паче місця їх дислокації в Херсонській області.
У подальшому, 09.07.2023 сержант поліції ОСОБА_10 разом із підполковником поліції ОСОБА_4 поїхали до лікарні смт. Нововоронцовка, щоб відвідати капітана поліції ОСОБА_1 та виявили відсутність останнього.
Опитаний лейтенант поліції ОСОБА_9 у своєму поясненні надав відомості, аналогічні відомостям, викладеним у поясненні сержанта поліції ОСОБА_10 .
Опитаний майор поліції ОСОБА_7 пояснив, що на виконання вказівки НПУ від 18.05.2023 року №2600, наказом ГУНІ в Дніпропетровській області від 18.05.2023 року №314 о/с ДСК його відряджено до Бериславського району Херсонської області у підпорядкування начальника ГУНП в Херсонській області у складі зведеного загону ГУНП з 19.05.2023.
07.07.2023 згідно з графіком наряду зведеного загону ГУНП в Дніпропетровській області на території Херсонської області опитаний заступив на блок-пост Х-02 «Кавун» разом з капітаном поліції ОСОБА_1 . Цієї ж доби приблизно о 10.30 до опитаного звернувся капітан поліції ОСОБА_1 з приводу болі у череві, після чого останній разом зі своєю зброєю і боєприпасами, закріпленими за ним, сів у власний транспортний засіб та поїхав у напрямку лікарні, розташованої у смт. Нововоронцовка, пообіцявши самостійно повідомити керівництво зведеного загону про своє погане самопочуття. 07.07.2023 о 12.00 замість капітана поліції ОСОБА_1 на блок - пост заступив капітан поліції ОСОБА_13 .
Опитані майор поліції ОСОБА_6 , майор поліції ОСОБА_11 , начальник СРПП ВП №3 Синельниківського РУП капітан поліції ОСОБА_14 та старший інспектор - черговий ЧЧВП №3 Синельниківського РУП ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_15 підтвердили відомості, викладені у поясненнях підполковника поліції ОСОБА_4 та полковника поліції ОСОБА_2 .
Відповідно до графіку несення служби за видами нарядів працівниками приданих сил ГУНП в Дніпропетровській області в СПД №1 ВП №1 Бериславського РВП з 01 по 09 липня 2023 року, затвердженого т.в.о. начальника ВП №1 Бериславського РВП ГУНП в Херсонській області майором поліції О. Коновалом від 30.06.2023, 07.07.2023 капітан поліції ОСОБА_1 мав нести службу на блок - посту «Кавун», а 09.07.2023 заступити на чергування у складі пішого патруля у смт. Нововоронцовка Херсонської області.
Однак, у зв`язку з тим, що капітан поліції ОСОБА_1 повідомив, що він начебто перебуває на стаціонарному лікуванні в КНП «Нововоронцовська ЦЛ», 07.07.2023 вищевказаний графік було змінено та замість останнього на добові чергування заступали інші поліцейські.
Згідно даних Електронного реєстру листків непрацездатності та відповіді ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області» капітан поліції ОСОБА_1 з 07.07.2023 по 09.07.2023 на лікарняному не перебував.
Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
За приписами ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (пункт 1 частини першої).
Отже, обов`язок дотримання норм професійної етики покладається на позивача і в неробочий час.
Згідно з ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Отже, у разі вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, перед накладенням дисциплінарного стягнення, з метою з`ясування всіх обставин вчинення такого проступку, наявності вини, керівник призначає службове розслідування, про що видає наказ.
При цьому, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій.
Дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Складові цього поняття тісно пов`язані з морально-етичними нормами.
Отже, вчинки, що дискредитують працівників поліції та власне органи Національної поліції, пов`язані насамперед з низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.
Тому під вчинками, що підривають авторитет працівника Національної поліції, розуміються протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою, у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника, що мають бути доведені у визначеному порядку.
Під час розгляду матеріалів адміністративної справи, судом встановлено, що показання, надані ОСОБА_1 та співробітниками поліції, опитаними під час проведення службового розслідування, різняться в підставах залишення позивачем місця дислокації та місцезнаходженні позивача.
В позовній заяві та під час допиту в рамках проведення службового розслідування ОСОБА_1 стверджує, що медичний працівник лікарні, розташованої у смт. Нововоронцовка - Ірина Петрівна повідомила позивачу, що у вказаній лікарні йому неможливо відкрити лікарняний та призначити стаціонарне лікування, у зв`язку з чим йому необхідно було звернутись до свого сімейного лікаря.
Натомість опитана під час проведення службового розслідування лікар ОСОБА_5 спростувала показання позивача та зазначила, що йому було призначено відповідне лікування та поміщено на лікування, проте капітан поліції ОСОБА_1 звернувся до ОСОБА_5 з проханням не відкривати лікарняний, оскільки йому за ці дні не нарахують заробітну плату; також забрав усі призначені йому ліки та повідомив їй, що буде проходити лікування самостійно за місцем своєї дислокації та попросив опитану, щоб вона про це не повідомляла керівництву, бо він самостійно про це повідомить та здасть свою зброю. 07.07.2023 після надання медичної допомоги ОСОБА_1 самостійно залишив будівлю лікарні.
Таким чином, лікарем ОСОБА_5 спростовані в повному обсязі доводи позивача, надані під час опитування в рамках службового розслідування, та покладені в основу обґрунтувань позовної заяви.
Також, суд враховує невідповідність пояснень позивача в частині залишення лікарні, розташованої у смт. Нововоронцовка, пізно ввечорі, так як на камерах відеоспостереження встановлено переміщення позивача в бік міста Дніпро 07.07.2023 близько 15 години.
Позивачем не пояснено суду неможливості звернення до сімейного лікаря в день звернення до лікарні, розташованої у смт. Нововоронцовка, оскільки, як стверджує позивач, він мав телефонний номер лікаря та наступного дня у суботу дзвонив йому з метою відкриття лікарняного. Враховуючи, що звернення до лікарні, розташованої у смт. Нововоронцовка, відбулось 07.07.2023 (п`ятниця) в першій половині дня приблизно 11 год. 20 хв., позивач мав можливість того ж дня повідомити сімейного лікаря про необхідність відкриття лікарняного.
Відповідно до п. 1.1. розділу 1 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом МОЗ України від 13.11.2001 №455, тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності.
Також, згідно з п. 1.9 розділу 1 вказаної Інструкції, особам, у яких тимчасова непрацездатність настала поза постійним місцем проживання і роботи (під час відрядження, санаторно - курортного лікування, відпустки тощо), листок непрацездатності (довідка) видається за місцем їх тимчасового перебування з дозволу головного лікаря лікувально-профілактичного закладу на число днів непрацездатності.
Отже, листок непрацездатності у відповідності до зазначеної норми відкривається не сімейним лікарем позивача, а лікарем лікарня за місцем тимчасового перебування (дислокації), тобто міг бути відкритий лікарем лікарні, розташованої у смт. Нововоронцовка.
Вказане спростовує твердження позивача про те, що йому було відмовлено у відкриття лікарняного, що зумовило його необхідність поїздки до м. Дніпра до сімейного лікаря.
Крім цього, відповідно до наказу НПУ «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану» від 09.08.2022 №568 для працівників НПУ установлено шестиденний робочий тиждень та відмінено вихідний день суботу і святкові дні.
Суду не надано доказів перебування позивача на офіційному лікарняному 08.07.2023 та 09.07.2023 у робочі дні позивача.
Вказане свідчить про самовільне залишення позивачем місця несення служби.
Службовим розслідуванням обставини, що пом`якшують відповідальність позивача, не встановлені.
Діяльність поліцейського має відповідати не тільки положенням Конституції і чинного законодавства, а й моральним принципам і нормам. При цьому етичний кодекс, яким поліцейські повинні керуватися, не просто спирається на загальноприйняту мораль, а й конкретизує її вимоги відповідно до специфіки службової діяльності, неординарних обов`язків і повноважень, що покладаються на них. Поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивного іміджу органів поліції.
Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.07.2020 у справі №804/8515/17.
З урахуванням правової позиції, викладеної у постанові колегії суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України від 11.03.2014 у справі №21-13а14, суд при розгляді кожної справи про застосовування дисциплінарних стягнень повинен враховувати фактичні обставини, що мали місце і передували звільненню особи. За наявності підстав для звільнення в порядку дисциплінарного стягнення та з урахуванням інших даних про особу така особа може бути звільнена.
Водночас, обставини та факти вчинення дисциплінарного проступку мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.
У постанові від 30.07.2020 у справі №802/1767/17-а, Верховний Суд звертає увагу на те, що вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.
Притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, на підставі судового рішення, що набрало законної сили, є підставами для звільнення зі служби в поліції. Проте це інші підстави і їх не слід ототожнювати із підставами для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності (п. 32).
З огляду на наведену позицію Верховного Суду, суд зазначає, що доводи позивача стосовно відсутності рішень суду про притягнення до адміністративної відповідальності, як на підставу для висновку про відсутність в діях позивача порушень, що стали підставою для звільнення, є необґрунтованими. Належною підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є належно проведене службове розслідування.
Судом не встановлено порушення норм законодавства, порядку та процедури під час проведення службового розслідування.
У межах розгляду цієї справи не досліджується питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення кримінального чи адміністративного правопорушення, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку. При цьому наявність факту притягнення до кримінальної чи адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за наявності відповідних підстав.
У спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача було застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не за вчинення адміністративного правопорушення чи у зв`язку із складанням протоколу про адміністративні правопорушення.
Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.07.2020 у справі №804/8515/17.
Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Аналогічна правова позиція викладена й у постановах Верховного Суду: від 05.05.2019 у справі №825/1902/16, від 17.07.2019 у справі №806/2555/17, від 07.03.2019 у справі №819/736/18, від 26.01.2021 №2140/1342/18.
Підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стало вчинення останнім дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни та вчинення дій, які дискредитують звання працівника поліції та принижують авторитет органів Національної поліції України.
Судом підтверджено під час розгляду справи вчинення позивачем дій, що дискредитують працівника поліції.
На підставі викладеного, суд робить висновок, що оскаржуваний наказ та результати службового розслідування, є такими, що прийняті та сформовані у межах, спосіб та порядок, що визначені чинним законодавством, у зв`язку з чим підстави для скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності відсутні.
Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку є похідними від вимоги про визнання протиправними та скасування наказів про звільнення позивача із займаної посади, відтак підстави для задоволення таких позовних вимог відсутні.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Положеннями ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
На переконання суду, питання, які можуть вплинути на результат розгляду справи, судом було розглянуто та надано їм оцінку у повній мірі.
Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
З урахуванням викладеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, робить висновок, що у задоволенні позову слід відмовити повністю.
Зважаючи на відмову у задоволенні позову, питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський