Справа № 480/9492/20
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2023-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2023 року

м. Київ

справа № 480/9492/20

адміністративне провадження № К/990/31160/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Мельник-Томенко Ж.М.,

суддів - Жука А.В.,

Мартинюк Н.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за касаційною скаргою Головного управління Національної поліції в Сумській області

на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 15.02.2023 (головуючий суддя - В.О. Павлічек)

та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 04.07.2023 (головуючий суддя - С.П. Жигилій, судді - В.Б. Русанова, Т.С. Перцова)

у справі № 480/9492/20

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Сумській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,

встановив:

Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування

1. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Сумській області, в якому просив:

- визнати протиправним і скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області № 1707 від 30.11.2020 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських ГУНП», яким до капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору кримінальної поліції Липоводолинського відділення поліції Роменського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області № 590 о/с «По особовому складу» від 07.12.2020, яким капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору кримінальної поліції Липоводолинського відділення поліції Роменського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника сектору кримінальної поліції Липоводолинського відділення поліції Роменського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області з 07.12.2020;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Сумській області на користь ОСОБА_1 заробітну плату за час вимушеного прогулу за період з 07.12.2020 до прийняття судового рішення.

2. В обґрунтування позовних вимог позивач вказує про протиправність оскаржуваних наказів, оскільки факт вчинення позивачем порушення службової дисципліни відповідачем належним чином не встановлений; висновки, які містяться в оскаржуваних наказах, стосуються описання порушення, що інкримінується позивачу у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 368 Кримінального кодексу України, та якому буде надана оцінка судом під час розгляду кримінального провадження, при цьому причини та умови вчинення дисциплінарного проступку відповідачем не встановлені. Позивач вважає притягнення його до дисциплінарної відповідальності передчасним та таким, що ґрунтується на припущеннях. Ні в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності, ні у наказі про звільнення не зазначено у чому саме полягало порушення позивачем.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій

3. Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 24.03.2021, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 06.08.2021, у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

4. Постановою Верховного Суду від 17.11.2022 касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 24.03.2021 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 06.08.2021 у справі № 480/9492/20 скасовано, справу направлено на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.

5. Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 15.02.2023, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 04.07.2023, адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано наказ начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області № 1707 від 30.11.2020 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції» в частині застосування до капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору кримінальної поліції Липоводолинського відділення поліції Роменського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. Визнано протиправним та скасовано наказ начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області № 590 о/с «По особовому складу» від 07.12.2020 в частині звільнення капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору кримінальної поліції Липоводолинського відділення поліції Роменського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліції» зі служби в поліції. Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника сектору кримінальної поліції Липоводолинського відділення поліції Роменського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області з 08.12.2020. Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Сумській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 336 200, 00 грн. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

6. Задовольняючи позов суд першої інстанції виходив з того, що висновок службового розслідування не містить самостійно доведених фактів, які б підтверджували порушення позивачем службової дисципліни, а містить лише ті порушення, які інкримінуються позивачу у кримінальному провадженні. Тому суд першої інстанції дійшов висновку, що матеріали службового розслідування не підтверджують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

7. Вказані висновки підтримані судом апеляційної інстанції.

Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги

8. Посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, скаржник просить рішення судів першої та апеляційної інстанцій скасувати, прийняти нове рішення, яким у задоволенні вимог позивача відмовити у повному обсязі.

9. Підставою касаційного оскарження судових рішень відповідач вказує пункт 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України. Обґрунтовуючи посилання на наведену норму процесуального закону відповідач зазначає про неправильне застосування до спірних правовідносин приписів пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» та статті 12 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 10.04.2023 у справі № 520/5143/21, від 14.03.2023 у справі № 320/1206/21, від 22.02.2023 у справі № 200/11036/20, від 08.12.2022 у справі № 460/2583/19, від 30.08.2022 у справі № 120/8381/20-а, від 14.07.2022 у справі № 520/1795/19, від 12.05.2022 у справі № 260/1/19, від 19.04.2021 у справі № 240/2677/20.

10. В обґрунтування вимог касаційної скарги відповідач вказує, що висновок службового розслідування містить обґрунтовані відомості вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Зазначає, що під час службового розслідування дисциплінарна комісія не вирішувала питання про обґрунтованість обвинувачення позивача, яке здійснюється в межах кримінального провадження, а лише перевірила викладені у матеріалах службового розслідування відомості на предмет дотримання вимог, що ставляться до посадових осіб органів Національної поліції та наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку.

Позиція інших учасників справи

11. Позивач правом на подання відзиву на касаційну скаргу не скористався, відсутність якого згідно з приписами частини четвертої статті 338 Кодексу адміністративного судочинства України, не перешкоджає перегляду рішень судів першої та апеляційної інстанцій.

Рух касаційних скарг

12. Ухвалою Верховного Суду від 27.09.2023 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Головного управління Національної поліції в Сумській області.

13. Ухвалою Верховного Суду від 13.12.2023 адміністративну справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи

14. ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України з 07.11.2015.

15. 11.05.2017 ОСОБА_1 призначено на посаду начальника сектору кримінальної поліції Липоводолинського відділення поліції Роменського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Сумській області.

16. Наказом Головного управління Національної поліції в Сумській області від 27.10.2020 № 858 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» за фактом надходження до Головного управління Національної поліції в Сумській області інформації про можливі порушення службової дисципліни допущенні окремими поліцейськими Липоводолипського відділення поліції, що зокрема призвели до внесення 29.09.2020 відомостей в ЄРДР під № 0000239 за частиною третьою статті 368 Кримінального кодексу України, призначено службове розслідування.

17. За результатами службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок від 27.11.2020, яким встановлено, що 27.10.2020 до Головного управління Національної поліції надійшла інформація про те, що працівниками Управління Служби безпеки України у рамках кримінального провадження, відомості про яке 29.09.2020 прокуратурою Сумської області внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000289 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 368 Кримінального кодексу України, затримано заступника начальника Липоводолинського відділення поліції майора поліції ОСОБА_2 , та начальника сектору кримінальної поліції цього ж відділення поліції капітана поліції ОСОБА_1 . Останнього безпосередньо затримано під час отримання частини неправомірної вигоди в сумі 10 000 грн. Цього ж дня на підставі ухвали Октябрського районного суду м. Полтави від 23.10.2020 справа № 554/9894/20 в приміщенні Липоводолинського відділення поліції проведено обшук, у ході якого вилучено кримінальне провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000156 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 246 Кримінального кодексу України (Незаконна порубка лісу). З вищевказаної ухвали встановлено, що заступник начальника Липоводолинського відділення поліції - начальник слідчого відділення поліції (на той час наказом Головного управління Національної поліції від 17.09.2020 № 358 о/с покладено тимчасове виконання обов`язків начальника зазначеного відділення поліції) майор поліції ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 за попередньою змовою групою осіб вимагали неправомірну вигоду від ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за не створення штучних перешкод у виготовленні та перевезенні лісоматеріалів, безперешкодне переміщення лісопродукції, здійсненні господарської діяльності. 27.10.2020 ОСОБА_2 та ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного вище кримінального правопорушення та затримано у порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України. 29.10.2020 ухвалами Октябрського районного суду м. Полтави, (справа № 554/9894/20; провадження № 1-кс/554/14695/2020 та № 1-кс/554/14694/2020) до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , відповідно застосовано запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням розміру застави в сумі 109 850 грн. Застави внесено цього ж дня. 29.10.2020 ухвалами цього ж суду обрано захід забезпечення кримінального провадження у виді відсторонення ОСОБА_2 та ОСОБА_1 від посади на час досудового розслідування. Ухвали щодо відсторонення вказаних поліцейських від посади реалізовані наказом Головного управління Національної поліції в Сумській області від 30.10.2020 № 512 о/с. Від надання пояснень ОСОБА_2 та ОСОБА_1 відмовилися, посилаючись на положення статті 63 Конституції України.

Також, встановлено, що 28.10.2020 поліцейськими Липоводолинського відділення поліції (ЄО Липоводолинського відділення поліції № 1870) неподалік с. Бухалове, Липоводолинського району виявлено ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які здійснили незаконний поруб дерев. У ході ОМП вилучено деревину та знаряддя вчинення злочину.

29.10.2020 за вказаним фактом слідчим відділенням Липоводолинського відділення поліції внесено відомості до ЄРДР під № 00163 за частиною першою статті 246 Кримінального кодексу України. Досудове розслідування триває.

В той же час моніторингом наявної в ІТС ІПНП інформації встановлено, що жодних реєстрацій відносно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , щодо незаконного порубу лісу, до 28.10.2020 не було.

Таким чином, у ході службового розслідування, виходячи з наявної в ухвалі Октябрського районного суду м. Полтави від 23.10.2020 (справа № 554/9894/20) про надання дозволу на проведення обшуку в приміщенні Липоводолинського відділення поліції інформації встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , володіючи інформацією щодо можливої причетності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень, пов`язаних з незаконним порубом дерев, не зареєстрували вказаний факт до ІТС ІПНП (журнал ЄО), не доповіли про вказаний факт керівнику Липоводолинського відділення поліції. Також, встановлено, що жодних ОРС за вказаним фактом також зареєстровано не було, оперативні заходи не здійснювалися, що підтверджується довідкою УКР ГУНП.

Вказане свідчить про те, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , володіючи інформацією щодо протиправної діяльності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , мали при цьому власні інтереси, в тому числі корисливі, які у свою чергу суперечать інтересам служби та завданнями, які стоять перед Національною поліцією та визначені пунктом 3 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію», а саме вживати заходи з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень та припиняти виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення. Проаналізувавши сукупність встановлених обставин допущених ОСОБА_2 та ОСОБА_1 дисциплінарних проступків, те, що останні замість безумовного виконання закріплених законами перед поліцією завдань, їх проігнорували, тобто своїми вчинками поставили під сумнів доцільність свого подальшого проходження служби в органах Національної поліції, ураховуючи, що дії останніх підривають авторитет поліції, комісія прийшла до висновків про необхідність застосування відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_1 самого суворого заходу дисциплінарного впливу - звільнення із служби в поліції.

18. Висновок службового розслідування затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Сумській області 27.11.2020.

19. Наказом від 30.11.2020 № 1707 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції» за порушення службової дисципліни, що виразилося у ігноруванні завдань та обов`язків визначених присягою працівника поліції, текст якої закріплено статтею 64 Закону України про Національну поліцію», невиконання вимог частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, частини першої статті 3, пунктів 1, 2 частини першої статті 18; пункту 3 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію», абзацу 1, абзацу 2 пункту 1 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, що виразилося у нехтуванні інтересами служби, низьких моральних якостях, що негативно вплинуло на авторитет поліції як органу державної влади, на підставі статей 11, 12, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосовано до капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору кримінальної поліції Липоводолинського відділення поліції Роменського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

20. З вищевказаним наказом позивач ознайомлений під особистий підпис 07.12.2020.

21. Наказом Головного управління Національної поліції в Сумській області від 07.12.2020 № 590 о/с «По особовому складу» відповідно до пункту 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору кримінальної поліції Липоводолинського відділення поліції Роменського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, з 07.12.2020.

Релевантні джерела права й акти їх застосування

22. Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

23. Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

24. За приписами частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

25. Відповідно до частин першої, другої статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

26. Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

27. Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

28. Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

29. Відповідно до частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

30. Згідно з частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

31. Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

32. Частинами першою, другою, третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

33. Відповідно до частини першої - четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

34. Відповідно до частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

35. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893.

36. Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

37. Згідно з абзацом 2 пункту 2 розділу ІІ цього Порядку службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення.

38. За змістом пункту 1 розділу V Порядку проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

39. Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

40. Пунктом 13 розділу V Порядку передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

41. Згідно з пунктом 17 розділу V Порядку факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення.

В акті обов`язково зазначаються відомості про дату, час і місце його складення, посади, звання, прізвища, імена, по батькові осіб, які його склали, прізвище, ім`я, по батькові особи, якій було запропоновано надати пояснення та яка відмовилася це зробити, а також (у разі повідомлення) - причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, присутній під час відмови, та інші особи, присутні під час відмови.

Акт про відмову надати пояснення реєструється в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія, та долучається до матеріалів службового розслідування.

42. За змістом пункту 1 розділу VІІ Порядку у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Оцінка Верховного Суду

43. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України).

44. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України).

45. Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених у статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України, а також надаючи оцінку правильності застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, виходить із такого.

46. Так, переглядаючи цю справу в касаційному порядку, Верховний Суд вказав щодо неможливості притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності лише на підставі інформації, яка є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні, та про необхідність встановлення складу дисциплінарного проступку, який є відмінним від складу кримінального правопорушення.

47. З посиланням на усталену практику Верховний Суд зауважив, що кримінальна та дисциплінарна відповідальність є різними, окремими і самостійними видами відповідальності поліцейського. Порядок і підстави притягнення поліцейського до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.

48. Вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.

49. Направляючи справу на новий розгляд Верховний Суд вказав про те, що судами при розгляді справи не було з`ясовано, чи наявні в матеріалах службового розслідування будь-які інші докази, крім матеріалів кримінального провадження, що були добуті в ході службового розслідування та надавали б підстави для висновку про наявність у діях позивача складу дисциплінарного проступку у виді порушення службової дисципліни.

50. Також, суд вказав про ненадання судами попередніх інстанцій оцінки по суті дисциплінарного проступку позивача відповідно до його кваліфікації дисциплінарною комісією через призму правил професійної етики.

51. За результатами нового розгляду справи суди попередніх інстанцій на підставі наявних у матеріалах справи доказів встановили, що зміст висновку службового розслідування фактично тотожний змісту повідомлення про підозру капітану поліції ОСОБА_1 по кримінальному провадженню, внесеному 29.09.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000289.

52. Судами встановлено, що будь-яких даних щодо вчинення позивачем дисциплінарного проступку, крім зазначених у вказаній підозрі по кримінальному провадженню та ухвалі Октябрського районного суду м. Полтави, висновок службового розслідування не містить.

53. Суди вказали, що висновок службового розслідування не містить самостійно доведених фактів, які б підтверджували порушення позивачем службової дисципліни (як наприклад, відсутні пояснення осіб та інші докази, які підтверджують наявність у діях позивача ознак дисциплінарного правопорушення). Доказів в підтвердження обставин, викладених у висновку службового розслідування не надано, крім обставин, описаних в ухвалах Октябрського суду м. Полтави та інших матеріалах досудового розслідування.

54. Тому суди виснували, що матеріали службового розслідування не містять самостійно доведених фактів, які б підтверджували порушення позивачем службової дисципліни, а факт порушення позивачем службової дисципліни Головним управлінням Національної поліції в Сумській області службовим розслідуванням не встановлено та не доведено.

55. Оскільки судами встановлено, що зміст висновку службового розслідування ґрунтується лише на інформації, здобутій під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, а відповідачем не доведено наявність в діях позивача складу дисциплінарного проступку, визначення якого наведено у Дисциплінарному статуті, Верховний Суд погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій щодо протиправності оскаржуваних наказів.

56. Щодо посилань відповідача на постанови Верховного Суду від 10.04.2023 у справі № 520/5143/21, від 14.03.2023 у справі № 320/1206/21, від 22.02.2023 у справі № 200/11036/20, від 08.12.2022 у справі № 460/2583/19, від 30.08.2022 у справі № 120/8381/20-а, від 14.07.2022 у справі № 520/1795/19, від 12.05.2022 у справі № 260/1/19, від 19.04.2021 у справі № 240/2677/20, Суд зауважує, що висновки, викладені у наведених відповідачем постановах, перебувають у нерозривному зв`язку із обсягом обставин встановлених у процесі розгляду конкретної справи. Тому адміністративні суди не повинні сприймати як обов`язкові висновки, викладені у постановах Верховного Суду, здійснені на підставі відмінних фактичних обставин справи.

57. Враховуючи все вищевикладене, Верховний Суд не встановив неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні оскаржуваних судових рішень.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

58. Відповідно до частини першої статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Висновки щодо розподілу судових витрат

59. З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати не розподіляються.

Керуючись статтями 139, 327, 341, 345, 349, 350, 355, 356 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

постановив:

1. Касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Сумській області залишити без задоволення.

2. Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 15.02.2023 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 04.07.2023 у справі № 480/9492/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Ж.М. Мельник-Томенко

Судді А.В. Жук

Н.М. Мартинюк