Справа № 703/5137/23
Суддя: Прилуцький В. О.
Дата ухвалення: 2023-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 703/5137/23 р.
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2023 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Прилуцький В.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в м.Сміла справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

встановив:

19 жовтня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що постановою від 23 вересня 2023 року поліцейським СРПП ВП № 2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області Ніколенком І.О. винесена постанова про притягнення його до адміністративної відповідальності передбаченої ч. 2 ст. 126, ч. 5 ст. 121, ч. 6 ст. 121 КУпАП і накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 грн., за те, що він 23 вересня 2023 року в м. Сміла по вул. Т.Шевченка керував мопедом Хонда, який не зареєстрований у встановленому порядку, не маючи права керування таким транспортним засобом, не користувався шоломом, чим порушив п. 2.1. «а», 2.3 «г», 2.9. «в» ПДР.

Стверджуючи, що він правопорушення не вчиняв, оскільки транспортним засобом не керував, а вів його в руках, а тому звернувся до суду з позовом про скасування цієї постанови.

Враховуючи, що до суду не надійшло клопотання будь-якої із сторін про розгляд справи в судовому засіданні з їх повідомленням (викликом), суд розглядає справу відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

07 листопада 2023 року до суду надійшов відзив представника відповідача на позовну заяву, обґрунтований тим, що позовні вимоги позивача є необгрунтованими, а позовна вимога про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі від 23 вересня 2023 року серії БАД № 808249 не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки 23 вересня 2023 року о 01:15 год. в м. Сміла по вул. Тараса Шевченка позивач керував транспортним засобом, а саме мопедом «Хонда», не маючи права керування таким транспортним засобом, не користувався мотошолом безпеки, а також вказаний мопед був не зареєстрований протягом 10 діб з моменту придбання, а ГУНП в Черкаській області, як суб`єкт владних повноважень під час винесення постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, діяло виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Кодексом України про адміністративні правопорушення. До відзиву також надав відеозапис з місця зупинки позивача.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Судом встановлено, що постановою від 23 вересня 2023 року поліцейським СРПП ВП № 2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області Ніколенком І.О. винесена постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності передбаченої ч. 2 ст. 126, ч. 5 ст. 121, ч. 6 ст. 121 КУпАП і накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 грн., за те, що він 23 вересня 2023 року в м. Сміла по вул. Т.Шевченка керував мопедом Хонда, який не зареєстрований у встановленому порядку, не маючи права керування таким транспортним засобом, не користувався шоломом, чим порушив п. 2.1. «а», 2.3 «г», 2.9. «в» ПДР.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинення, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, іншими документами.

Згідно до частини 3 статті 283 КУпАП, постанова по справі про адміністративне правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, крім даних, визначених частиною другою цієї статті, повинна містити відомості про дату, час і місце вчинення адміністративного правопорушення, а також технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис (якщо такий здійснювався).

Постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є рішенням суб`єкта владних повноважень, актом індивідуальної дії, який встановлює відповідні права та обов`язки для особи, щодо якої він винесений.

Таке рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб`єктів приватного права, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб`єкта владних повноважень.

В контексті наведеного слід відмітити, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення такого рішення має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 1, ч.2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем надано відзив на позов, до якого додано диск із відеозаписом з місця зупинки позивача.

На відео зафіксовано спілкування працівників поліції із позивачем та процедуру складання спірної постанови. Однак, з відеозапису неможливо визначити, чи керував позивач транспортним засобом. На відео позивач заперечував, що керував мопедом, а лише вів його.

Відповідно до ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до ст.6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно до ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У справі Barbera, Messeque and Jabardo v. Spain (скарга № 10590/83 від 6 грудня 1988 року) Європейський суд з прав людини, зазначив, що докази, покладені в основі висновку суду про винність обвинуваченого, мають відповідати як вимогам достатності, так і переконливості.

Обов`язок дотримання принципу презумпції невинуватості відноситься не тільки до судових органів, але й до інших державних установ, таких як поліція (справа Daktaras v. Lithuania, скарга № 42095/98).

Європейський суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі Аллене де Рібермон проти Франції підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Правова природа адміністративної відповідальності по своїй суті аналогічна кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосування державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У справі Надточій проти України (скарга № 7460/03) Європейський суд з прав людини зазначив, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу про адміністративні правопорушення (п. 21 рішення).

Крім того, у рішенні від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 Конституційного Суду України дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п. 4.1).

Тож під час судового розгляду встановлено, що будь-яких належних і допустимих доказів, які б свідчили про вчинення позивачем адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 126, ч. 5 ст. 121, ч. 6 ст. 121 КУпАП, відповідачем не надано, а сама постанова у справі про адміністративне правопорушення не може розглядатися як доказ вини особи, що притягується до адміністративної відповідальності. Таких же висновків дійшов Верховний Суд у постановах № 524/5536/17 від 15.11.2018, №338/855/17 від 26.04.2018, № 338/1/17 від 26.04.2018.

За таких обставин суд приходить до висновку, що постанова у справі про адміністративне правопорушення серії БАД № 808249 від 23 вересня 2023 року складена з порушенням норм статті 283 КУпАП, а тому не може вважатися такою, що відповідає чинному законодавству у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху та підлягає скасуванню.

З урахуванням задоволення позову та відповідно до ст. 139 КАС України, стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції на користь позивача підлягає судовий збір в розмірі 536 гривні. 80 копійок.

Керуючись ст. 241-243, 246, 286 КАС України,

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задоволити.

Скасувати постанову серії БАД № 808249 від 23 вересня 2023 року, винесену поліцейським СРРП ВП № 2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області Ніколенком І.О. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 126, ч. 5 ст. 121, ч. 6 ст. 121 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 грн.

Закрити справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 126, ч. 5 ст. 121, ч. 6 ст. 121 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області (м.Черкаси, вул.Смілянська, 57, ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), судові витрати у виді судового збору в розмірі 536 грн. 80 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

Рішення може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 10-ти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: В. О. Прилуцький