Справа № 140/35569/23
Суддя: Ксензюк Андрій Ярославович
Дата ухвалення: 2023-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 грудня 2023 року ЛуцькСправа № 140/35569/23
Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Плахтій Н.Б., вивчивши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «МІЛЕНІУМ АВТО» до Волинської митниці Держмитслужби України про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «МІЛЕНІУМ АВТО» звернулося з позовом до Волинської митниці Держмитслужби України про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості від 30.05.2023 №UA205170/2022/000004/2; від 13.06.2023 №UA205170/2023/000010/2; від 08.11.2023 №UA205170/2023/000040/1; від 08.11.2023 №UA205170/2023/000004/1.

Згідно з пунктами 3, 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Як визначено частиною першою статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною третьою статті 122 КАС України обумовлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Предметом оскарження цього адміністративного спору є, зокрема, рішення про коригування митної вартості від 30.05.2023 №UA205170/2022/000004/2.

За змістом частини першої, пункту першого частини другої статті 24 Митного кодексу України будь-яка особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність митних органів до митного органу вищого рівня або до суду, якщо вважає, що такими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси, створено перешкоди для їх реалізації або на неї незаконно покладено будь-які обов`язки.

Предмет оскарження - рішення, дії або бездіяльність митних органів, які оскаржуються.

Враховуючи те, що позивач у цій справі оскаржує рішення, які прийняті з питань державної митної справи, то з урахуванням положень Митного кодексу України строк на їх оскарження визначається згідно із вимогами Кодексу адміністративного судочинства України та становить шість місяців.

Отже, звернувшись до суду 05.12.2023, позивач пропустив строк на оскарження рішення про коригування митної вартості від 30.05.2023 №UA205170/2022/000004/2.

Згідно із частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Позивач не подав заяви про поновлення строку звернення до суду та жодним чином не обґрунтував дотримання строк звернення до суду в позовом в цій частині.

Суд наголошує, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

У контексті наведеного слід зазначити, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Відповідно до частини першої статті 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 01 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 684,00 грн.

Вимога про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості від 30.05.2023 №UA205170/2022/000004/2, від 13.06.2023 №UA205170/2023/000010/2, від 08.11.2023 №UA205170/2023/000040/1, від 08.11.2023 №UA205170/2023/000004/1 є майновою.

Рішення, яким здійснено коригування заявленої декларантом митної вартості товару у сторону збільшення, породжує підстави для зміни майнового стану фізичної чи юридичної особи у вигляді забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товару, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товару, визначеною митницею, а відтак вимога про визнання протиправним та/або скасування такого рішення носить майновий характер.

При оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову у розумінні підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI є різниця митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16 березня 2020 року у справі №1.380.2019.001962.

Таким чином, позовна вимога майнового характеру про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості від 30.05.2023 №UA205170/2022/000004/2; від 13.06.2023 №UA205170/2023/000010/2; від 08.11.2023 №UA205170/2023/000040/1; від 08.11.2023 №UA205170/2023/000004/1 має бути оплачена судовим збором у сумі 5 419,89 грн (різниця показників митної вартості товару, визначених митницею та позивачем, становить 361 326,61 х 1,5% = 5 419,89 грн).

Відтак, дана позовна заява, що має майновий характер, повинна бути оплачена судовий збором в загальному розмірі 5 419,89грн.

До позовної заяви додано платіжну інструкцію №202 від 05.12.2023 про сплату судового збору в розмірі 1 000,00 грн., тобто у меншому розмірі як це передбачено законом.

Таким чином, позивачу потрібно доплатити судовий збір у розмірі 4 419,89 грн. та надати до суду оригінал відповідного розрахункового документу (квитанції, платіжної інструкції тощо).

Крім того, відповідно до статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова. Вищевказана норма кореспондується зі ст.12 Закону України Про судоустрій і статус суддів, згідно з якою судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Відповідно до частини 1-2 статті 15 КАС України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою, суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою.

Конституційний Суд України у своєму Рішенні № 8-рп/2008 від 22 квітня 2008 року зазначив, що державною мовою здійснюються ведення судового процесу, складання судових документів та інші процесуальні дії і відносини, що встановлюються між судом та іншими суб`єктами на всіх стадіях розгляду і вирішення адміністративних та цивільних справ.

Абзацом четвертим пункту 8 Розділу І Інструкції з діловодства в місцевих та адміністративних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації від 20 серпня 2019 року №814, передбачено, що у діловодстві суду можуть використовуватися вхідні документи, викладені іноземною мовою, забезпечені офіційним перекладом відповідно до вимог чинного законодавства.

Як слідує з матеріалів позовної заяви, позивачем при зверненні до суду з даним позовом подано письмові докази (товаросупровідні документи), які викладені іноземною мовою та не перекладені українською мовою.

За наведених обставин, суд звертає увагу позивача на необхідність офіційного перекладу доданих до позовної заяви документів, що викладені іноземною мовою.

Відповідно до частини першої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Проте, в порушення вимог Кодексу адміністративного судочинства України позивачем не надано копії доданих до позовної заяви документів для відповідача.

Згідно з частиною сьомою статті 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Як вбачається з позовних вимог, позивач вказує відповідачем Волинську митницю Держмитслужби України, однак просить суд визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці.

Разом з цим, до позовної заяви позивачем додано за вказаними номерами та вказаними датами рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови Волинської митниці.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги щодо суб`єкта владних повноважень, яким прийнято оскаржуване рішення та до якого заявлені позовні вимоги зобов`язального характеру, та надати до суду уточнену позовну заяву та її копії відповідно до кількості учасників справи.

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання до суду:

подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду щодо заявлених позовних вимог в частині визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості від 30.05.2023 №UA205170/2022/000004/2;

надати суду оригінал платіжного документу про сплату судового збору в розмірі 4 419,89 грн.;

належний офіційний переклад документів, долучених до позовної заяви, що викладені іноземною мовою;

належним чином засвідчені усі копії доданих до позовної заяви документів для відповідача.

нову редакцію позовної заяви, в якій уточнити суб`єктний склад учасників справи.

Керуючись статтями 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «МІЛЕНІУМ АВТО» до Волинської митниці Держмитслужби України про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя А.Я. Ксензюк