Справа № 754/17815/23
Суддя: Бабко В. В.
Дата ухвалення: 2023-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Іменем України

15 грудня 2023 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Інспекції з питань контолю за паркуванням Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

За правилами адміністративного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 160 КАС України, а також вимогам ст. 161 цього Кодексу

Однак пред`явлений позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 160-161 КАС України, а саме: до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як убачається з матеріалів справи, позивачем не сплачено судовий збір за подання адміністративної позовної заяви, оскільки позивач посилається на те, що сума виплачених доходів та утриманих податків, дохід позивача за 2022 рік становить 7600,00грн. Тобто судовий збір перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позиівача. Атому, на його думку, наявні підстави для відстрочення сплати судового збору, на строк до ухвадення судового рішення.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь - який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 18.03.2020 року (справа №543/775/17) відступила від висновків Верховного Суду викладених у постанові від 13.12.2016 року (провадження №21-1410а16) та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

У зазначеній постанові Великої Палати Верховного Суду також вказано, що за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою, за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судовогоз бору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача -фізичної особи за попередній календарний рік.

Суми отриманих доходів згідно відомостей декларації, на які посилається позивач на підтвердження матеріального становища, не можуть об`єктивно, в самостійному вигляді, вказувати на дійсний майновий стан та річний дохід особи, бути підставою для звільнення від сплати судового збору.

Позивач не зазначає, як саме він забезпечується побутово-необхідними умовами. Відповідач також не наводить даних про те, чи має він особисто на утриманні будь-яких осіб, чи перебувають у його користуванні транспортні засоби та за рахунок яких надходжень здійснюється утримання такого майна.

З огляду на вказані обставини, заява підлягає залишенню без руху як така, що не відповідає вимогам ст. 161 КАС України.

Позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з урахуванням понижуючого коефіціенту за подання до суду документів через підсистему "Електронний суд"- 0,8, тобто 429,44грн .

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати п"яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення.

Керуючись ст. 169 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Інспекції з питань контолю за паркуванням Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом трьох днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. В разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана 15.12.2023.

Суддя В.В.Бабко