Справа № 520/4284/22
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2023-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

15 грудня 2023 р. справа № 520/4284/22 Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, розглянувши за правилами спрощеного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61002, ) визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо непритягнення до дисциплінарної відповідальності дізнавача СД ВП №2 ХРУП №1 в Харківській області ОСОБА_2 протиправною;

- визнати бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо непритягнення до дисциплінарної відповідальності дізнавача Відділу дізнання ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 протиправною;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області притягнути до дисциплінарної відповідальності дізнавача СД ВП №2 ХРУП №1 в Харківській області ОСОБА_2 та дізнавача Відділу дізнання ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 .

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 17.10.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що в провадженні дізнавача СД ВП №2 ХРУП №1 в Харківській області Дрокіна Д.Г. перебуває декілька кримінальних проваджень за заявами ОСОБА_1 . Одним з них є кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000176 від 8 жовтня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 129 Кримінального кодексу України.

Під час проведення допиту позивача указаний дізнавач порушив, на переконання ОСОБА_1 , положення Закону України «Про державну службу» та загалом вів себе неприпустимо. До того ж, інший дізнавач, а саме: дізнавач відділу дізнання ГУНП в Харківській області Крилова О.В. у телефонній розмові із позивачем виявила, на думку позивача, незнання чинного законодавства, а також власних посадових обов`язків.

Стосовно указаних осіб ОСОБА_1 подав скаргу до ГУНП в Харківській області, за наслідками розгляду якої указаних службових осіб не було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, хоча ГУНП в Харківській області надало позивачеві відповідь, за наслідками розгляду його скарг.

У відзиві відповідач вказав, що за результатами проведеного службового розслідування дізнавача ВП № 2 Харківського РУП № 2 ОСОБА_2 попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни, відомчих нормативних актів і вимог кримінального процесуального законодавства України та недопущення аналогічних недоліків в подальшій службовій діяльності.

За скаргами ОСОБА_1 від 24.11.2021 та від 21.01.2022 щодо можливих порушень

службової дисципліни та діючого законодавства України дізнавачем ВД ГУНП в Харківській області Криловою О.В. під час розгляду його попередніх звернень, проведено службову перевірку.

ОСОБА_2 за наслідками проведення службового розслідування було попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни, відомчих нормативних актів і вимог кримінального процесуального законодавства України та недопущення аналогічних недоліків в подальшій службовій діяльності. (підтверджується висновком службового розслідування). Також з вищезазначеними поліцейськими: дізнавачем СД ВП №2 ХРУП №1 в Харківській області Дрокіним Д.Г. та дізнавачем Відділу дізнання ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 проведені додаткові заняття по вивченню нормативних актів, що регламентують діяльність поліцейських Національної поліції України.

Про результати перевірки і прийняті рішення позивача проінформовано письмово 22.12.2021 за вих. № Р-169ур.л./119-49/01- 2021, Р-852ез/119-49/01-2021 та 18.02.2022 за вих. № Р-19./119-49/01-2022.

У відповіді на відзив позивач вказав, що службове розслідування проведене неповно, без повного з`ясування усіх фактичних обставин. Оскільки дізнавача СД ВП №2 ХРУП №1 в Харківській області Дрокіна Д.Г. та дізнавача Відділу дізнання ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності не притягнуто, позивач наполягає на задоволенні позовних вимог.

Інші заяви по суті справи до суду не надходили.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Направляючи справу для продовження розгляду, Верховний Суд у постанові від 18 вересня 2023 року прийшов до висновку, що спірні правовідносини виникли між позивачем та з ГУ НП в Харківській області щодо неналежного реагування на скаргу позивача, яку він подав у порядку Закону України «Про звернення громадян».

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд встановив такі обставини.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є особою з інвалідністю I групи, має статус потерпілого в досудовому розслідуванні в кримінальному провадженні № 000176, розпочатому 08.10.2021 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України за заявою ОСОБА_1 від 13.09.2021 за фактом погрози вбивством.

У ході досудового розслідування позивач звернувся до ГУНП в Харківській області зі скаргами від 28.10.2021 про можливі порушення службової дисципліни, відомчих нормативних актів та кримінального процесуального законодавства України поліцейськими сектору дізнання відділу поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області (далі - ВП № 2 ХРУП № 1) під час здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні № 000176, розпочатому 08.10.2021 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України за заявою ОСОБА_1 від 13.09.2021 за фактом погрози вбивством та від 24.11.2021, у якій позивач просив притягнути дізнавача ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності; у разі, якщо в рамках розгляду за депутатськими зверненнями щодо його скарги будуть отримані пояснення дізнавача-інспектора СД ВП №2 ХРУП №1 в Харківській області ОСОБА_2 , ознайомити з нимишляхом надіслання у формі електронних документів; надати відповідь за результатами розгляду отриманих депутатських звернень.

Листом від 22.12.2021 за підписом заступника начальника відділу дізнання Олега Харченка позивача повідомлено, що скарга від 28.10.2021 до народних депутатів України та до Генеральної прокуратури України на неправомірні дії дізнавача сектору дізнання відділу поліції Х2 2 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області (далі - ВП Х2 2 Харківського РУП № 1) ДрокінаД.Г. знаходилася на розгляді дізнавача відділу дізнання ГУНП в Харківській області Крилової О.В.

Під час проведення дізнавачем ОСОБА_3 перевірки за фактами. викладеними у зверненнях народних депутатів України та у скарзі позивача від 28.10.2021 пояснення від дізнавача сектору дізнання ВП № 2 Харківського РУП № 1 ОСОБА_2 не відбиралося.

Позивача також повідомлено про те, що за результатами перевірки наказом ГУНП в Харківській області від 25.11.2021 № 2344 призначено проведення службового розслідування у формі письмового провадження, про результати якого та вжиті заходи позивача буде поінформовано додатково.

Також у листі зазначено, що в поясненні дізнавача сектору дізнання ВП № 1 Харківського РУП № 2 ОСОБА_2 могла міститися інформація з обмеженим доступом. Це інформація про персональні дані дізнавача, а також інформація, що містить відомості досудового розслідування. На підставі вищевикладеного виконавець попередньо відмовив позивачу в наданні доступу до зазначеної інформації до її фактичного отримання та визначення її виду згідно з чинним законодавством України.

Також у відповіді повідомлено, що з дізнавачем відділу дізнання ГУНП в Харківській області Криловою О.В. проведені додаткові заняття по вивченню нормативних актів, що регламентують діяльність поліцейських Національної поліції України.

21.01.2022 до ГУНП в Харківській області позивачем надіслано скаргу, у якій позивач просив притягнути дізнавача ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності; повідомити про результати службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Харківській області від 25.11.2021 № 2344.

Листом від 18.02.2022 за підписом заступника начальника відділу дізнання ОСОБА_4 позивача повідомлено про те, що під час проведення службового розслідування дізнавачем зазначеного підрозділу поліції ОСОБА_2 02.12.2021 надано письмове пояснення щодо викладених фактів, копія якого надається. Попередньо, а саме 24.11.2021 позивачу було відмовлено в цьому дізнавачем відділу дізнання ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , оскільки в поясненні дізнавача сектору дізнання ВП № 2 Харківського РУП № 1 ОСОБА_2 могла міститися інформація з обмеженим доступом. Це інформація про персональні дані дізнавача, а також інформація, що містить відомості досудового розслідування, за розголошення яких ст. 387 (Розголошення даних оперативнорозшукової діяльності, досудового розслідування) КК України передбачена кримінальна відповідальність. Згідно зі ст. 222 КПК України відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого, дізнавача, прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. Такого дозволу вищезазначеним дізнавачем надано не було. На підставі вищевикладеного, до фактичного отримання пояснення дізнавача сектору дізнання ВП № 2 Харківського РУП № 1 ОСОБА_2 та визначення виду наданої ним інформації згідно з чинним законодавством України, дізнавач відділу дізнання ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 відмовила в наданні доступу до інформації.

За результатами проведеного службового розслідування дізнавача сектору дізнання ВП № 2 Харківського РУП № 1 ОСОБА_2 попереджено про необхідність дотримання нормативних актів, що регламентують діяльність поліцейських Національної поліції України та вимог кримінального процесуального законодавства України під час здійснення досудового розслідування, про що позивача повідомлялося виконавцем відповідним листом від 04.01.2022 №3-51нд/119-49/01-2022, направленим за вказаною у зверненні адресою.

Також з вищезазначеними поліцейськими проведені додаткові заняття по вивченню нормативних актів, що регламентують діяльність поліцейських Національної поліції України.

До суду відповідачем надано висновок службового розслідування, відповідно до якого 23.11.2021 до ГУНП в Харківській області надійшов рапорт начальника ВД ГУНП в Харківській області від 23.11.2021 №1511/119-49/01-2021 за результатами попереднього розгляду скарги ОСОБА_1 від 28.10.2021 про можливі порушення службової дисципліни, відомчих нормативних актів та кримінального процесуального законодавства України поліцейськими сектору дізнання відділу поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області (далі - ВП № 2 ХРУП № 1) під час здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні № 000176, розпочатому 08.10.2021 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України за заявою ОСОБА_1 від 13.09.2021 за фактом погрози вбивством.

В рапорті зазначено, що відділом дізнання ГУНП в Харківській області в межах компетенції проводиться перевірка за зверненням ОСОБА_1 від 28.10.2021 до народних депутатів України ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та депутатської групи «ДОВІРА» Верховної Ради України про можливі неправомірні дії з боку поліцейського сектору дізнання ВП № 2 Харківського РУП № 1 ОСОБА_2 під час здійснення ним досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000176.

У скарзі ОСОБА_1 зазначено, що дізнавачем сектору дізнання ВП № 2 ХРУП № 1 ОСОБА_2 здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, розпочатому за його заявою про вчинення відносно нього кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України. Для проведення допиту дізнавач ОСОБА_2 викликав його по телефону.Так як він є інвалідом 1 групи по зору, то потребував допомоги помічника, тому 26.10.2021 о 10:30 прийшов на допит з відповідною особою. На початку допиту дізнавач ОСОБА_2 попросив документи у його помічника, що посвідчують його повноваження, хоча жодних повноважень заявлено не було і помічник лише повинен був допомагати йому у підписанні документів. Законність своїх дій щодо надання помічником документів дізнавач не довів. Спілкування і допит проводився недержавною мовою, чим порушені вимоги статті 29 КПК України, пункту 5 частини 1 статті 8 Закону України «Про державну службу». Неприпустимо поводив себе під час зустрічі, а саме забороняв звертатися до нього за спеціальним званням чи прізвищем, а лише за іменем та по батькові. Його законні вимоги використовувати державну мову не виконував.

Для перевірки викладених у скарзі ОСОБА_1 відомостей, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин учинення поліцейськими сектору дізнання ВІІ № 2 ХРУП № 1 дисциплінарних проступків, установлення причин і умов їх учинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарних проступків, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків, керуючись статтями 14 та 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337- УІІІ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», відповідно до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, наказом ГУНП в Харківській області від 25.11.2021 № 2344 призначено проведення службового розслідування відносно поліцейських сектору дізнання вказаного територіального підрозділу поліції.

Під час проведення службового розслідування вивчено матеріали кримінального провадження № 0000176, досудове розслідування у якому розпочато 08.10.2021 Слобідською окружною прокуратурою міста Харкова за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України на виконання ухвали слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова Колодяжної І.М. від 30.09.2021 за фактом погрози вбивством заявнику ОСОБА_1

08.10.2021 Слобідською окружною прокуратурою міста Харкова матеріали кримінального провадження, з урахуванням підслідності, надіслані для організації належного проведення досудового розслідування у формі дізнання керівнику сектору дізнання ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області.

Проведення досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні здійснюється дізнавачем сектору дізнання зазначеного підрозділу поліції ОСОБА_2 . Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснюють прокурори Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Курач Д.О., Сіровицький Д.Л.

Відповідно до статті 29 КПК України кримінальне провадження №0000176 здійснюється державною мовою. Процесуальні документи складені державною мовою.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 в мережі Інтернет в месенджері Telegram спілкується в чаті «@overhear_hpi». 13.09.2021 між учасниками чату велася дискусія щодо політичних подій, які відбувалися в Україні у 2014 році. Як учасник зазначеного чату він виклав відео-фрагмент інтерв`ю ОСОБА_14 , у якому останній висловив свою думку щодо вступу України до НАТО, зазначивши, що це є екзистенціальною погрозою. На вказану інформацію учасник чату з ніком «Fennecus zebra» надіслав повідомлення, у якому містилася інформація, що його існування для нього є екзистенціальною погрозою і він має намір це виправити.

Зазначене повідомлення він зрозумів як погрозу своєму життю та здоров`ю, яка була висловлена публічно. На підтвердження ОСОБА_1 надав роздруківку з чату, яка долучена до матеріалів кримінального провадження.

ОСОБА_1 є потерпілим у кримінальному провадженні № 0000176 (26.10.2021 дізнавачем вручена пам`ятка про процесуальні права та обов`язки потерпілого).

26.10.2021 ОСОБА_1 допитано в якості потерпілого про обставини вчиненого відносно нього кримінального правопорушення. У протоколі допиту зазначено, що процесуальна дія проводилася у присутності ОСОБА_15 , потерпілий побажав давати покази українською мовою та викладати їх під запис. Послуг перекладача не потребував. Спосіб ознайомлення потерпілого зі змістом протоколу не зазначений. Також не зазначено перед підписом наявність або відсутність з боку потерпілого зауважень та доповнень до письмового протоколу.

Відповідно до інформації, зазначеної в скарзі ОСОБА_1 , останній через фізичні вади не міг особисто підписати протокол, тому на допит прийшов із помічником. В матеріалах кримінального провадження маються наступні документи: копія довідки МСЕК серії 12ААБ № 733123, відповідно до якої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є інвалідом 1 групи по зору; лист громадської організації «Харківський центр реабілітації молодих інвалідів та членів їх сімей «Право вибору» від 19.11.2021 № 63, відповідно до якого встановлено, що зазначений Центр надає соціальну послугу №021.0 «Фізичний супровід осіб з інвалідністю, які мають порушення опорно-рухового апарату та пересуваються на. кріслах колісник, з інтелектуальними, сенсорними, фізичними, моторними, психічними та поведінковими порушеннями» згідно наказу Міністерства соціальної політики України від 23.06.2020 № 429 та Закону України «Про соціальні послуги» за рахунок осіб, направлених на громадські роботи. Так як ОСОБА_1 є інвалідом 1 групи по зору, він.користується послугами супроводу з 2019 року згідно його заяви, документам МСЕК, Індивідуальній програмі реабілітації. 26.10.2021 його супроводжувала соціальний робітник служби супроводу ОСОБА_15 , яка працювала в зазначеному Центрі по договору від 30.09.2021 № 289 на підставі направлення на громадські роботи міським Центром зайнятості.

Слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Згідно з частиною 1 статті 104 КПК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, хід та результати проведення процесуальної дії фіксуються у протоколі. Частиною 3 статті 104 КПК України передбачені вимоги до протоколу, серед яких наявність відомостей про: у вступній частині всіх осіб, які присутні під час проведення процесуальної дії (прізвища, імена, по батькові, дати народження, місця проживання); в заключній частині спосіб ознайомлення учасників зі змістом протоколу, зауваження і доповнення до письмового протоколу з боку учасників процесуальної дії.

В частинах 4, 5 статті 104 КПК України зазначено порядок ознайомлення та підписання протоколу, а саме перед підписанням протоколу учасникам процесуальної дії надається можливість ознайомитися із текстом протоколу.

Зауваження і доповнення зазначаються у протоколі перед підписами. Протокол підписують усі учасники, які брали участь у проведенні процесуальної дії. Якщо особа через фізичні вади або з інших причин не може особисто підписати протокол, то ознайомлення такої особи з протоколом здійснюється у присутності її захисника (законного представника), який своїм підписом засвідчує зміст протоколу та факт неможливості його підписання особою.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 56 КПК України потерпілий має право мати представника та в будь-який момент кримінального провадження відмовитися від його послуг. Відповідно до частини 1 статті 58 КПК України, потерпілого у кримінальному провадженні може представляти представник - особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником. Повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: документами, передбаченими статтею 50 КПК України, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні (пункт 1 частина 2 статті 58 КПК України)'. Відповідно до частини 1 статті 50 КПК України повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Тому вимоги дізнавача Дрокіна Д.Г. щодо встановлення і внесення до протоколу допиту відомостей про всіх осіб, які беруть участь у процесуальній дії, законні.

У ході службового розслідування опитаний дізнавач сектору дізнання ВП № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_2 , який будучи ознайомлений із наказом ГУНП в Харківській області від 25.11.2021 №2344 про призначення і проведення службового розслідування, показав наступне.

Ним здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000176, розпочатому 08.10.2021 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України за зверненням ОСОБА_1 .

З метою проведення слідчої дії за участю ОСОБА_1 , а саме його допиту в якості потерпілого, останній був викликаний ним по телефону відповідно до вимог ч. 1 ст. 135 КПК України на 26.10 о 10:30. ОСОБА_1 прибув в зазначений день та час у супроводі невідомої жінки, яка потім представилася ОСОБА_15 . Перед початком допиту ОСОБА_1 спілкувався виключно російською мовою, тому він спілкувався із ним мовою, прийнятною для сторін, тобто російською мовою. Розмова велася стосовно його особистості ( ОСОБА_1 висловлював свою думку щодо його розумових 6 здібностей), виражав незадоволення тим як він здійснюю досудове розслідування в іншому кримінальному провадженні за його зверненням. Після того як він попросив ОСОБА_15 надати документи, що посвідчують її особу, так як відповідно до п.1 ч. З ст. 104 КПК України, дані присутньої особи вносяться до протоколу допиту, ОСОБА_1 наказав ОСОБА_15 не надавати йому ніяких документів і запитав з яких підстав вона це повинна робити. Коли він зробив ОСОБА_1 зауваження за нетактовну поведінку, потерпілий знову перейшов на його особистість. Він повторно зробив ОСОБА_1 зауваження і попросив надати персональні дані та покази за фактом вчиненого відносно нього кримінального правопорушення. І в цей час ОСОБА_1 зробив йому зауваження, що він розмовляю із ним не державною мовою, хоча сам спілкувався російською мовою.

Перейшовши на державну мову, він надав ОСОБА_1 пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого, від зачитування змісту якої ОСОБА_1 відмовився відповівши, що він знає свої права та обов`язки. Після цього українською мовою почав під запис надавати свої персональні дані та покази. Після того як ОСОБА_1 закінчив давати покази, він запитав у нього яким чином той буде ознайомлюватися із протоколом допиту, на що ОСОБА_1 відповів, що зробив аудіозапис своїх показів і попросив ОСОБА_15 допомоги при підписанні процесуальних документів - пам`ятки потерпілого та протоколу допиту. Підписання документів відбувалося шляхом постановки ОСОБА_15 його руки на відповідну графу в документі, в якій потрібно поставити підпис. Зауважень і доповнень за результатами проведення слідчої дії від ОСОБА_1 не надійшло.

В частини звернення ОСОБА_1 до нього як до дізнавача за прізвищем, він попросив звертатися за ім`ям та по батькові, але ОСОБА_1 став звертатися «пане лейтенанте».

На поставлені дізнавачу ОСОБА_2 членом комісії додаткові питання останній показав наступне. На питання: «З якого моменту встановили у ОСОБА_1 фізичні вади зору?» відповів: «Коли побачив ОСОБА_1 в приміщенні відділу поліції в темних окулярах і в супроводі особи, але довідку про те, що він є інвалідом по зору 1 групи отримав від ОСОБА_1 після 26.10.2021. Процесуальні документи він підписував особисто вищезазначеним шляхом». На питання: Який процесуальний статус має в кримінальному провадженні ОСОБА_15 .?», відповів: «Станом на 26.10.2021 процесуальний статус ОСОБА_15 в цьому кримінальному провадженні визначений не був, оскільки ні вона, ні ОСОБА_1 ніяких документів не надали 26.10.2021. Пізніше 19.11.2021 на його запит в порядку ст. 93 КПК України з Харківського Центру реабілітації молодих інвалідів та членів їх сімей «Право вибору» отриманий лист, відповідно до якого соціальний робітник служби супроводу ОСОБА_15 26.10.2021 здійснювала фізичний супровід ОСОБА_1 як особи з інвалідністю». На питання: «Чому ОСОБА_15 була присутня на слідчій дії 26.10.2021» надав відповідь: «Бо як заявив ОСОБА_1 , він знає свої процесуальні права, а тому вважав, що присутність ОСОБА_15 документально аргументована.

Але з причин заборони з боку ОСОБА_1 надати ОСОБА_15 відповідні документи, остання їх не надала. З цих причин ним був зроблений запит до Харківського Центру реабілітації молодих інвалідів та членів їх сімей «Право вибору». Опитана під час службового розслідування ОСОБА_15 , показала, що 26.10.2021 супроводжувала ОСОБА_1 до територіального підрозділу поліції, розташованому в Слобідському районі м. Харкова. Знаходячись у службовому кабінеті разом із ОСОБА_1 , останній до початку слідчої дії спілкувався із дізнавачем ОСОБА_2 російською мовою, дізнавач відповідно, поки ОСОБА_1 не зробив дізнавачу зауваження, що він під час виконання службових обов`язків повинен спілкуватися державною мовою. Після цього дізнавач ОСОБА_2 спілкувався із ними виключно державною мовою. Під час з`ясування їх персональних даних, дізнавач попросив надати документи, що посвідчують їх особу. Коли вона хотіла надати свій паспорт громадянина України і трудовий договір, ОСОБА_1 заборонив їй це робити, кажучи, що дізнавач не має права просити у неї документи. Але потім вона все ж таки надала свій паспорт. ОСОБА_1 не надав дізнавачу ніяких документів. По закінченню допиту ОСОБА_1 не просив зачитати йому вголос дані, внесені з його слів до протоколу допиту. Лише попросив у неї допомоги в підписанні документів (пам`ятки потерпілого та протоколу допиту), яка полягала в тому, що вона ставила його руку на відповідну строку в документі і він власноруч ставив свій підпис. Звертатися до себе дізнавач Дрокін Д.Г. просив ОСОБА_1 за ім`ям та по батькові. До того ОСОБА_1 звертався до нього за прізвищем.

Аналізуючи пояснення лейтенанта поліції ОСОБА_2 дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що він усвідомлює та визнає свою провину за спілкування з потерпілим ОСОБА_1 недержавною мовою під час виконання своїх службових обов`язків, чим порушив вимоги Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», а також вимоги кримінального процесуального кодексу України в частині ознайомлення і підписання протоколу процесуальної дії потерпілим ОСОБА_1 , який має фізичні вади і з цих причин не може особисто підписати протокол, а тому ознайомлення такої особи з протоколом здійснюється у присутності її захисника (законного представника), який своїм підписом засвідчує зміст протоколу та факт неможливості його підписання особою.

Таким чином, під час проведення службового розслідування встановлено, що дізнавачем сектору дізнання ВІЇ № 2 Харківського РУП № 1 лейтенантом поліції ОСОБА_2 під час здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000176, розпочатому 08.10.2021 за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України порушені вимоги частин 4, 5 статті 104 КПК України. Також дізнавачем ОСОБА_2 порушені вимоги підпункту 1 пункту З розділу V Положення про організацію діяльності підрозділів дізнання органів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 20.05.2020 № 405, відповідно до якого: «Під час здійснення дізнання дізнавач зобов`язаний дотримуватися вимог Конституції України, КПК України та законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України та інших нормативно - правових актів з питань досудового розслідування».

Відповідно до положень пункту 7 частини 1 статті 9 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» особи начальницького (середнього і вищого) складу Національної поліції України, інших правоохоронних та розвідувальних органів, посадові особи інших органів, яким присвоюються спеціальні звання зобов`язані володіти державною мовою та застосовувати її під час виконання службових обов`язків.

Відповідно до вимог статті 16 цього Закону, мовою нормативних актів, документації, діловодства, службової діяльності та спілкування з громадянами України в органах правопорядку, розвідувальних органах, державних органах спеціального призначення з правоохоронними функціями є державна мова. З особою, яка не розуміє державної мови, працівник органу правопорядку, розвідувального органу, державного органу спеціального призначення з правоохоронними функціями може спілкуватися мовою, прийнятною для сторін, а також за допомогою перекладача.

Згідно пояснень ОСОБА_15 та дізнавача ОСОБА_2 , останній спілкувався 26.10.2021 із ОСОБА_1 мовою, прийнятною для сторін і після того, як останній зробив йому зауваження, відразу ж перейшов на державну мову.

Разом з тим, дізнавач ОСОБА_2 зобов`язаний застосовувати державну мову під час виконання службових обов`язків. І якщо особа не розуміє державної мови і просить спілкуватися мовою, прийнятною йому, поліцейський спілкується зазначеною мовою або за допомогою перекладача.

Тому в його діях вбачаються порушення вимог пункту 7 частини 1 статті 9 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної».

Вказані порушення вимог відомчих нормативних актів та кримінального процесуального законодавства України допущені зазначеним дізнавачем розцінюються як порушення службової дисципліни.

Відповідно до частини 1 статті 11 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Щодо основних обов`язків поліцейського в частині звернення, то відповідно до частини 3 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», звертаючись до особи або у разі звернення особи, поліцейський зобов`язаний назвати своє прізвище, посаду, спеціальне звання та пред`явити на вимогу службове посвідчення, надавши можливість ознайомитися з інформацією в ньому, не випускаючи його з рук. Але звернення до поліцейського за його власним ім`ям та по батькові не є порушенням чинного законодавства України.

Обставинами, що пом`якшують вину вищевказаного поліцейського відповідно до вимог ч. 4 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, є усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку та відсутність дисциплінарних стягнень.

Обставин, що обтяжують вину зазначеного поліцейського відповідно до вимог ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України не встановлено.

Наслідком порушення службової дисципліни стало неналежне проведення та оформлення процесуальної дії за участю потерпілого ОСОБА_1 в кримінальному провадженні № 000176.

Застосування недержавної мови дізнавачем сектору дізнання Дрокіним Д.Г. при спілкуванні з потерпілим ОСОБА_1 під час виконання службових обов`язків, тяжких наслідків у кримінальному провадженні за собою не потягло.

На підставі викладеного, за результатами оцінки матеріалів, отриманих та вивчених в

ході проведення службового розслідування, дисциплінарна комісія зробила наступні висновки.

За вчинення незначного дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог частин 4, 5 статті 104 КГ1К України та підпункту 1 пункту З розділу V Положення про організацію діяльності підрозділів дізнання органів Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 20.05.2020 № 405 в частині не дотримання вимог КПК 10 України, порушення вимог пункту 7 частини 1 статті 9 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» під час здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні № 000176, дізнавач сектору дізнання ВП № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_2 , відповідно до частини 11 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України підлягає попередженню про необхідність дотримання службової дисципліни.

Таким чином за результатами проведеного службового розслідування дізнавача ВП № 2 Харківського РУП № 2 ОСОБА_2 попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни, відомчих нормативних актів і вимог кримінального процесуального законодавства України та недопущення аналогічних недоліків в подальшій службовій діяльності.

За скаргами ОСОБА_1 від 24.11.2021 та від 21.01.2022 щодо можливих порушень службової дисципліни та діючого законодавства України дізнавачем ВД ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 під час розгляду його попередніх звернень, проведено службову перевірку.

Як вказав відповідач, під час проведення службового розслідування дізнавачем ВП № 2 Харківського РУП № 2 ОСОБА_2 02.12.2021 надано письмове пояснення щодо викладених фактів. Згідно зі ст. 222 КПК України відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого, дізнавача, прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. Такого дозволу вищезазначеним дізнавачем надано не було.

Попередньо, а саме 24.11.2021, позивачу було відмовлено в наданні копії цих пояснень дізнавачем відділу дізнання ГУНП в Харківській області Криловою О.В., оскільки в поясненні дізнавача сектору дізнання ВП № 2 Харківського РУП № 1 ОСОБА_2 могла міститися інформація з обмеженим доступом. Це інформація про персональні дані дізнавача, а також інформація, що містить відомості досудового розслідування, за розголошення яких ст. 387 (Розголошення даних оперативнорозшукової діяльності, досудового розслідування) КК України передбачена кримінальна відповідальність.

Тож ОСОБА_3 , попередньо відмовила заявнику в наданні доступу до пояснень дізнавача ОСОБА_2 до їх фактичного отримання та визначення виду зазначеної інформації згідно з чинним законодавством України.

Як вже встановлено судом, у подальшому копія пояснення дізнавача ОСОБА_2 надана позивачу, за виключенням інформації з обмеженим доступом, а саме інформації про особу, зазначену в ст. 11 Закону України «Про інформацію».

Як зазначено судом вище, про результати перевірки і прийняті рішення позивача проінформовано письмово 22.12.2021 за вих. № Р-169ур.л./119-49/01-2021, Р-852ез/119-49/01-2021 та 18.02.2022 за вих. № Р-19./119-49/01-2022.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд застосовує такі норми права.

Положеннями частини першої статті 1 Закону України «Про звернення громадян» передбачено право громадян України на звернення до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги (частина перша статті 3 зазначеного Закону).

За визначенням частини четвертої статті 3 цього Закону скарга - звернення з вимогою про поновлення прав і захист законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об`єднань громадян, посадових осіб.

Звернення, оформлені належним чинним і подані у встановленому порядку, підлягають обов`язковому прийняттю та розгляду; якщо питання, порушені в одержаному органом державної влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об`єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно в термін не більше п`яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу чи посадовій особі, про що повідомляється громадянину, який подав звернення; у разі якщо звернення не містить даних, необхідних для прийняття обґрунтованого рішення органом чи посадовою особою, воно в той же термін повертається громадянину з відповідними роз`ясненнями (стаття 7 вказаного Закону).

Порядок розгляду скарг громадян визначений статтею 16 Закону України «Про звернення громадян».

За приписами статей 18 і 19 Закону України «Про звернення громадян» громадянин, який звернувся із заявою чи скаргою до органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, засобів масової інформації, посадових осіб, має право: особисто викласти аргументи особі, що перевіряла заяву чи скаргу, та брати участь у перевірці поданої скарги чи заяви; бути присутнім при розгляді заяви чи скарги; одержати письмову відповідь про результати розгляду заяви чи скарги.

Органи державної влади зобов`язані, зокрема: об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги; у разі прийняття рішення про обмеження доступу громадянина до відповідної інформації при розгляді заяви чи скарги скласти про це мотивовану постанову; на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу; письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення; у разі визнання заяви чи скарги необґрунтованою роз`яснити порядок оскарження прийнятого за нею рішення.

Стаття 20 цього закону визначає, що звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.

Як вже встановлено судом, скарги позивача розглянуто відповідачем по суті, призначено та проведено службове розслідування та службову перевірку, про результати розгляду скарг позивача проінформовано письмово у відповідності до вищенаведених приписів Закону.

На запит позивача також надано пояснення дізнавача ОСОБА_2 , за виключенням інформації з обмеженим доступом з урахуванням приписів ст.222 КПК.

Щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності дізнавача СД ВП №2 ХРУП №1 в Харківській області ОСОБА_2 та дізнавача Відділу дізнання ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , суд зазначає, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативноправових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком, відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини 1 статті 11 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини 11 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Тобто, рішення про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності приймається керівником, незважаючи на те, на підставі чого розпочато дисциплінарне провадження.

Так, позивач має право ініціювати процедуру службового розслідування чи службової перевірки, і він таке право у межах спірних правовідносин безперешкодно реалізував, утім, рішення про притягнення винних осіб до відповідальності, як і рішення про вид покарання приймає саме керівник, як то передбачено вищенаведеними нормами закону.

Як вже встановлено судом, дізнавача СД ВП №2 ХРУП №1 в Харківській області Дрокіна Д.Г. та дізнавача Відділу дізнання ГУНП в Харківській області Крилову О.В. притягнено до відповідальності та застосовано вид покарання, визначений керівником органу, про що позивача проінформовано у порядку, визначеному Законом України "Про звернення громадян", що свідчить про відсутність оскаржуваної бездіяльності у діях відповідача, та, як наслідок, відсутність правових підстав для задоволення позову.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61002, ) визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 15 грудня 2023 року.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ