Справа № 634/211/22
Суддя: Рубан В.В.
Дата ухвалення: 2023-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 грудня 2023 р. Справа № 634/211/22

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Рубан В.В., розглянувши позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області про зміну адреси житлового будинку, -

ВСТАНОВИВ:

До Сахновщинського районного суду Харківської області звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 , Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області, в якому просила суд:

- змінити адресу житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого під АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_2 , у зв`язку з дублюванням номеру будинку та присвоїти даному житловому будинку адресу: житловий будинок з надвірними будівлями, розташований під АДРЕСА_1 .

Рішенням Сахновщинського районного суду Харківської області від 30.03.2023р. у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Постановою Харківського апеляційного суду від 21.09.2023р. апеляційну скаргу ОСОБА_1 , задоволено частково. Рішення Сахновщинського районного суду Харківської області від 30.03.2023р. скасовано. Провадження у справі закрито.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 23.11.2023р. справу передано до Харківського окружного адміністративного суду, як суду першої інстанції, до юрисдикції якого віднесено розгляд справи.

Протоколом автоматизованого розподілу судових справ між суддями справу передано для розгляду судді Рубан В.В.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, керуючись наступним.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 169 КАС України у разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку господарського чи цивільного судочинства, суд перевіряє наявність підстав для залишення позовної заяви без руху відповідно до вимог адміністративного процесуального закону, чинного на дату подання позовної заяви.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст.4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Згідно з ч. 1 ст. 160 КАС України в позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктами 4,5 ч. 5 ст. 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві, крім іншого, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Також, частини 2 статті 245 КАС України визначено, що у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень.

Згідно до положень ч.ч. 4,5 ст. 46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, громадські об`єднання, юридичні особи, які не є суб`єктами владних повноважень, можуть бути відповідачами лише за адміністративним позовом суб`єкта владних повноважень: 1) про тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності громадського об`єднання; 2) про примусовий розпуск (ліквідацію) громадського об`єднання; 3) про затримання іноземця або особи без громадянства; 4) про встановлення обмежень щодо реалізації права на свободу мирних зібрань (збори, мітинги, походи, демонстрації тощо); 5) в інших випадках, коли право звернення до суду надано суб`єкту владних повноважень законом.

Отже, суд зазначає, що в порушення вказаних вимог в позові вказано відповідачем ОСОБА_2 , а позовні вимоги не звернуті до будь якого відповідача, та не наведено обґрунтування позовних вимог в відповідності до ст. 160 КАС України, таким чином позивачу необхідно визначитися зі складом учасників справи, відповідно до положень ст. 46 КАС України та привести позовну заяву у відповідність до вимог ст. 160 КАС України, надати суду уточнену позовну заяву, в якій вказати належного відповідача та заявити до нього позовні вимоги з урахуванням положень ст.ст.5, 245 КАС України.

При цьому, суд приймає до уваги що Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлене порушене право. Зміст та обсяг порушеного права і виклад обставин, якими воно підтверджується, у кожному конкретному випадку можуть бути різними, але разом із цим принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних з визнанням позовної заяви прийнятною / неприйнятною (постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 640/7310/19(провадження 11-905заі19), від 27 жовтня 2021 року у справі № 9901/337/21 (провадження 11-416заі21)).

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160,161,169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву - залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з моменту отримання ухвали.

Повідомити позивача про можливість виправлення недоліків позовної заяви шляхом приведення позовної заяви у відповідність до вимог КАС України та подачі до суду уточненої позовної заяви, в якій зазначити належного відповідача, з урахуванням положень ст. 46 КАС України, заявити до нього позовні вимоги з урахуванням положень ст.ст. 5, 245 КАС України, вказати обґрунтування порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод чи інтересів позивача, які підлягають поновленню в судовому порядку на виконання вимог ст. 160 КАС України.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рубан В.В.