Справа № 200/5538/23
Суддя: Чекменьов Г.А.
Дата ухвалення: 2023-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

11 грудня 2023 року Справа №200/5538/23

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Чекменьова Г.А., розглядаючи у спрощеному (письмовому) провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Першого апеляційного адміністративного суду, Державної судової адміністрації України, треті особи - Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Першого апеляційного адміністративного суду, Державної судової адміністрації України, треті особи - Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, в якому просила:

визнати протиправними дії відповідачів щодо не забезпечення під час здійснення правосуддя на посаді судді Першого апеляційного адміністративного суду у повному обсязі за рахунок бюджетних асигнувань на проведення видатків з виплати суддівської винагороди у період з 01.01.2021 по 21.02.2023; допомоги на оздоровлення, сплаченої у 2021-2023 роках і вихідної допомоги при звільненні у відставку у зв`язку із обчисленням посадового окладу із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді на рівні 2102 грн., в порушення статті 130 Конституції України та статті 135 Закону України «Про судоустрій та статус суддів»;

зобов`язати Перший апеляційний адміністративний суд за рахунок бюджетних асигнувань на проведення видатків з виплати оплати праці, з урахуванням вже виплачених сум грошового утримання судді та сум, які підлягають утриманню, як податки і обов`язкові платежі, нарахувати та виплатити:

- суми недоплаченої у період з 01.01.2021 по 31.12.2021 суддівської винагороди і допомоги на оздоровлення за 2021 рік із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року в сумі - 2270,00 грн.;

- суми недоплаченої у період з 01.01.2022 по 31.12.2022 суддівської винагороди і допомоги на оздоровлення за 2022 рік із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року в сумі - 2481,00 грн.;

- суми недоплаченої у період з 01.01.2023 по 21.02.2023 суддівської винагороди, допомоги на оздоровлення за 2023 рік і вихідної допомоги при звільненні у відставку із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року в сумі - 2684,00 грн.;

зобов`язати Державну судову адміністрацію України забезпечити фінансування за рахунок бюджетних асигнувань виплати утвореної заборгованості зі суддівської винагороди за період з 01.01.2021 по 21.02.2023, виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, а саме з 01.01.2021 в розмірі 2270,00 грн; з 01.01.2022 - 2481,00 грн; з 01.01.2023 - 2684,00 грн, допомоги на оздоровлення за 2021-2023 роки в сумі 62095,00 грн., вихідної допомоги у зв`язку із звільненням у відставку в сумі 172854,00 грн.;

допустити негайне виконання у межах місячної суми виплати.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначила, що здійснювала правосуддя на посаді судді Першого апеляційного адміністративного суду з 01.10.2018 по 17.01.2023 та з 21.02.2023 звільнена у відставку. В той же час, в період з 01.01.2021 по 21.02.2023 позивач отримувала суддівську винагороду в незмінному розмірі базового посадового окладу судді із розрахунку прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеного Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» - 2102 грн. Проте, Законами України «Про держбюджет України на 2021 рік», «Про Державний бюджет України на 2022 рік», «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2021 року - 2270 грн, з 01 січня 2022 року - 2481 грн, з 01 січня 2023 року - 2684 грн.

Вважає, що дії відповідачів суперечать статті 135 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», в зв`язку з чим позивач недоотримала належну суддівську винагороду, допомогу на оздоровлення та вихідну допомогу при звільненні у відставку. Позивач вважає вказані дії протиправними, такими що порушують конституційні права судді, які є невід`ємною частиною суддівської незалежності, на підставі чого просила задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою від 06 жовтня 2023 року відкрито спрощене позовне провадження у справі без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідач - Перший апеляційний адміністративний суд у відзиві на позовну заяву заперечив проти позову, зауважив про порушення позивачем строку звернення до суду із заявою про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні.

Відповідач - Державна судова адміністрація України надала відзив на позовну заяву, в якому заперечила проти заявлених вимог.

Крім того, у тексті позовної заяви ДСА України зазначила про необхідність розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Також вказаний відповідач просив залучити в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог, на стороні відповідача Міністерство фінансів України та Кабінет Міністрів України.

Третя особа - Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області надало пояснення по суті спору. Також вказана третя особа просила провести розгляд справи в судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін в режимі відеоконференції із зали судового засідання Хмельницького окружного адміністративного суду.

Третя особа - Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області надало пояснення по суті спору.

Оскільки у тексті направлених до суду відзиву ДСА України та поясненнях ГУ ПФУ в Хмельницькій області, в тому числі, містяться окремі процесуальні заяви та клопотання, суд вважає за необхідне розглянути їх до вирішення справи по суті спору.

При цьому суд зауважує, що ухвала про відкриття провадження у справі від 06 жовтня 2023 року є формою судового рішення, яке набрало законної сили з моменту підписання суддею. За вказаних обставин у ДСА України під час розгляду справи відсутні підстави стверджувати про порушення судом процесуальних норм, що може мати ознаки неповаги до суду, оскільки подібні твердження можуть висловлюватися учасником справи лише під час оскарження відповідного судового рішення у встановленому законом порядку.

Стосовно порядку розгляду справи суд враховує , що за нормами частини 6 статті 12 КАС України справами незначної складності є, зокрема, справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Тому суд погоджує доводи відповідача про те, що ця справа за позовом судді не відноситься до справ незначної складності.

Проте, відповідно до частини 2 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною 1 статті 12 та статтею 257 КАС України визначена можливість розгляду у спрощеному провадженні не лише малозначних справ, а також інших справ, крім тих, щодо яких законом встановлена пряма заборона на розгляд в спрощеному провадженні, перелік яких міститься у частині 4 статті 257 КАС України.

За приписами частини 3 статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

З урахуванням предмету доказування та наданням учасниками справи докладних письмових доводів та заперечень, судом не встановлено необхідності заслуховувати усні пояснення.

Враховуючи відсутність у справі, що розглядається, ознак справ, перелік яких міститься у частині 4 статті 257 КАС України, відсутність необхідності призначати експертизу, викликати свідків тощо, а також пов`язану з воєнним станом небезпеку для учасників справи у разі їх виклику до суду за місцем його розташування у м. Слов`янську, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотань про розгляд справи у загальному позовному провадженні чи призначенні судового засідання з викликом учасників справи.

Обґрунтовуючи необхідність залучення до участі у справі в якості третіх осіб Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України, ДСА України наводить особливості бюджетного процесу, включаючи особливий порядок подання КМ України до Верхової Ради України проекту закону про Державний бюджет України, проект формування бюджетного кошторису тощо.

Вирішуючи вказане питання суд враховує, відповідно до частини 2 статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Дослідивши заявлене клопотання, суд вказує, що позивач заявила позовні вимоги щодо розрахунку належної їй суддівської винагороди та похідні вимоги про фінансування відповідних витрат з боку ДСА України, як головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності судів. До інших наведених відповідачем суб`єктів позовних вимог у справі не заявлено.

Незважаючи на зміст заперечень відповідача з посиланням на прийняття відповідних правових актів іншими суб`єктами державної влади, вказані правові акти у межах цієї справи не оскаржуються, а відповідачем не наведено, яким чином рішення у цій адміністративній справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України.

Тому суд не знайшов підстав для залучення вказаних суб`єктів до участі у справі в якості третіх осіб.

Крім того, суд звертає увагу, що відзив ДСА України надійшов до суду 06.11.2023 без використання ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля) «Електронний суд».

Приписами частини 6 статті 18 КАС України з урахуванням змін, внесених Законом України від 29.06.2023 № 3200-IX (зміни набрали чинності 18.10.2023), передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Відповідно до абзацу другого частини 8 статті 18 КАС України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Відповідно до норм частини 2 статті 167 КАС України суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Тому суд пропонує ДСА України направляти заяви та клопотання у справі за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Керуючись статями 12, 49, 248, 256, 257, 260 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотань Державної судової адміністрації України та Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначенні судового засідання з повідомленням (викликом) учасників справи.

Відмовити у задоволенні клопотання Державної судової адміністрації України про залучення у справі в якості третіх осіб Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя Г.А. Чекменьов