Справа № 400/11803/23
Суддя: Ступакова І.Г.
Дата ухвалення: 2023-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2023 р.м. ОдесаСправа № 400/11803/23

Головуючий в 1 інстанції: Бульба Н.О. Дата і місце ухвалення: 31.10.2023р., м. Миколаїв
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі:

головуючого Ступакової І.Г.

суддів Бітова А.І.

Лук`янчук О.В.

при секретарі Кавчак К.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою заступника керівника Окружної прокуратури міста Миколаєва на ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2023 року по справі за адміністративним позовом заступника керівника Окружної прокуратури міста Миколаєва в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до Миколаївської міської ради, третя особа комунальне підприємство Миколаївської міської ради «Захист», про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И Л А :

У вересні 2023 року заступник керівника Окружної прокуратури міста Миколаєва звернувся до Миколаївського окружного адміністративного суду в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області з адміністративним позовом до Миколаївської міської ради, третя особа комунальне підприємство Миколаївської міської ради «Захист», про зобов`язання вжити заходів щодо приведення в належний технічний стан та готовність до укриття населення захисної споруди цивільного захисту - сховища №52086, що розташоване за адресою: просп. Центральний, 22-Б/2, м. Миколаїв.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що звернення прокурора до суду з цим позовом обумовлено бездіяльністю ГУ ДСНС у Миколаївській області, яка полягає у невжитті уповноваженим органом належних заходів щодо зобов`язання балансоутримувача привести захисну споруду в стан готовності до використання.

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2023 року позовну заяву залишено без розгляду на підставі п.7 ч.1 ст.240 КАС України.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою заступник керівника Окружної прокуратури міста Миколаєва подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу від 31.10.2023р. та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що постановляючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність в органів ДСНС, в особі яких прокурор звернувся з даним позовом до суду, права на звернення до суду з будь-якими іншими позовними вимогами, окрім позовів про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи суб`єктів господарювання. Судом не враховано, що чинним законодавством, зокрема, Кодексом цивільного захисту України, Положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженим постановою КМУ від 16.12.2015р. №1052, та Порядком створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого постановою КМУ від 10.03.2017р. №138, чітко визначено, що ДСНС через свої територіальні органи виконує завдання із здійснення заходів щодо створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, а також здійснення контролю за готовністю зазначених споруд до використання за призначенням. З метою забезпечення реалізації вказаних повноважень п.48 ч.2 ст.17-1 КЦЗ України ДСНС надано повноваження на звернення до адміністративного суду.

Апелянт просить суд апеляційної інстанції врахувати, що суб`єкт владних повноважень може звертатися до адміністративного суду з позовом для вирішення публічно-правового спору з метою захисту інтересів держави без спеціальної вказівки в законі стосовно виду такого позову за наявності загальної норми, що вказує на необхідність звернення до суду з метою здійснення наданих повноважень. А відтак, у прокурора наявні, передбачені положеннями ч.ч. 3,4 ст.53 КАС України, ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру», підстави здійснювати представництво інтересів держави в суді в особі ГУ ДСНС у Миколаївській області внаслідок як уповноваженості такого органу на захист відповідних інтересів, так і його бездіяльності щодо здійснення цього захисту.

Миколаївська міська рада та комунальне підприємство Миколаївської міської ради «Захист» подали письмові відзиви на апеляційну скаргу, в яких просять скаргу заступника керівника Окружної прокуратури міста Миколаєва залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції без змін. Зазначають, що прокурор у справі визначив орган, в особі якого він звернувся до суду з цим позовом, який не має права на звернення до суду з такими вимогами, що слідує зі змісту п.п. 15, 16, 47, 51, 61 ч.2 ст.17-1, ч.15 ст.32 КЦЗ України.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача та представника апелянта, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Залишаючи без розгляду позов заступника керівника Окружної прокуратури міста Миколаєва на підставі п.7 ч.1 ст.240 КАС України суд першої інстанції виходив з того, що законодавством передбачено право ДСНС, як суб`єкта владних повноважень при застосуванні своєї компетенції, на звернення до суду виключно з позовами про застосування заходів реагування. Таким чином, за висновками суду, прокурором у позовній заяві визначено орган, в особі якого він звернувся до суду з позовом, який не має права на звернення до суду з ним.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частин 3-5 ст.53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з абзацом 1 частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №303 від 13.03.2022р. «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» на період воєнного стану, введеного Указом Президента України №64 від 24.02.2022р. «Про введення воєнного стану в Україні», державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту, у тому числі щодо готовності захисних споруд цивільного захисту до використанням за призначенням, не здійснюється.

Колегія суддів враховує, що органи Державної служби України з надзвичайних ситуацій законодавством не наділені повноваженнями на звернення з позовом про спонукання суб`єктів господарювання до приведення в належний стан і готовність до використання за призначенням захисних споруд цивільного захисту.

Також, колегія суддів приймає до уваги правову позицію з цього питання, викладену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.05.2019р. у справі №820/4717/16, згідно з якою спірні правовідносини обумовлені реалізацією прокурором передбачених КАС України та Законом України «Про прокуратуру» повноважень щодо захисту інтересів держави і спрямовані на усунення порушень законодавства у сфері обороноздатності держави, у тому числі на забезпечення захисту мирного населення, особливо у питаннях підтримання колективних засобів захисту, якими є захисні споруди та інші місця можливого перебування людей, для збереження їх життя та здоров`я в разі військової агресії.

При цьому, судова колегія вважає за необхідне звернути увагу, що Верховний Суд у постанові від 29.11.2022р. по справі № 240/401/19 відступив від раніше викладених висновків щодо права прокурора на звернення до адміністративного суду з позовом в інтересах держави, зазначивши таке: …виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття інтерес держави.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.

Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999р. №3-рп/99).

Ці висновки Конституційний Суд України зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак, висловлене цим Судом розуміння поняття «інтереси держави» має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, застосованого у статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Відтак, колегія суддів вважає, що інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Тривалість та систематичність порушень у сфері цивільного захисту може призвести до порушень інтересів держави в частині завдання шкоди життю та здоров`ю людей.

Враховуючи, що в Україні на всій території введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією російської федерації, стан споруд цивільної оборони слід віднести до таких, що стосується інтересів держави, а тому незалежно від встановлених обмежень щодо заходів державного нагляду (контролю) в цілому, перевірка таких об`єктів, приведення їх у належний стан не може бути обмежена, оскільки цільове призначення таких об`єктів це захист цивільного населення.

Окрім того, судова колегія бере до уваги те, що на даний час в умовах воєнного стану та систематичних обстрілів у Миколаївській області питання належного утримання, використання та функціонування захисних споруд цивільного захисту населення є дуже актуальне.

Апеляційний суд зазначає, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор, однак щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень.

Збройна агресія проти України, необхідність збереження життя та здоров`я людей є ключовою обставиною яка дає підстави визнати, що позовна заява прокурора є єдиним ефективним засобом захисту порушених прав громадян та інтересів держави.

Враховуючи викладене колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про залишення без розгляду позову заступника керівника Окружної прокуратури міста Миколаєва.

Статтею 320 КАС України передбачено право суду апеляційної інстанції за наслідками скасування ухвали суду першої інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На підставі викладеного колегія суддів доходить висновку про задоволення апеляційної скарги заступника керівника Окружної прокуратури міста Миколаєва, скасування ухвали від 31.10.2023р. та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду відповідно до ч.3 ст.312 КАС України.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 312, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу заступника керівника Окружної прокуратури міста Миколаєва задовольнити.

Ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2023 року скасувати.

Справу за адміністративним позовом заступника керівника Окружної прокуратури міста Миколаєва в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до Миколаївської міської ради, третя особа комунальне підприємство Миколаївської міської ради «Захист», про зобов`язання вчинити певні дії, направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст судового рішення виготовлений 12 грудня 2023 року.

Головуючий: І.Г. Ступакова

Судді: А.І. Бітов

О.В. Лук`янчук