Справа № 200/5689/23
Суддя: Христофоров А.Б.
Дата ухвалення: 2023-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залучення третьої особи

11 грудня 2023 року Справа №200/5689/23

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Христофорова А. Б., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження клопотання Територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області про залучення третіх осіб на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору у справі за позовом ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області (місцезнаходження: вул. Добровольського, 2, м. Слов`янськ, Донецька область, 84122) про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

До Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправними дії територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області щодо нарахування та виплати судді Великоновосілківського районного суду Донецької області ОСОБА_1 суддівської винагороди за період з 01 січня 2022 року по 31 серпня 2023 року, обчисленої виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді з 1 січня 2022 року та з 1 січня 2023 року в розмірі 2 102 грн. 00 коп.;

- зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України у Донецькій області провести нарахування та виплату суддівської винагороди судді Великоновосілківського районного суду Донецької області ОСОБА_1 , починаючи з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 включно, у відповідності до вимог статті 135 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», виходячи з базового розміру посадового окладу судді 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого на 1 січня 2022 року складає 2481 грн., з урахуванням раніше виплачених сум та з утриманням передбачених законом податків і обов`язкових платежів;

- зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України у Донецькій області провести нарахування та виплату суддівської винагороди судді Великоновосілківського районного суду Донецької області ОСОБА_1 , починаючи з 01 січня 2023 року по 31 серпня 2023 включно, у відповідності до вимог статті 135 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», виходячи з базового розміру посадового окладу судді 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого на 1 січня 2023 року складає 2589 грн., з урахуванням раніше виплачених сум та з утриманням передбачених законом податків і обов`язкових платежів.

02 листопада 2023 року ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив відмовити в задоволенні адміністративного позову та заявив клопотання про залучення Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України в якості третіх осіб на стороні відповідача, які не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що держава забезпечує фінансування за належні умови для функціонування судів і діяльності суддів, у Державному бюджеті України окремо визначаються видатки на утримання судів, отже, функціонування судової влади прямо залежить від наявності затвердженого Верховною Радою України Державного бюджету України на відповідний рік.

Посилаючись на приписи ст. 20 Закону України «Про Кабінет Міністрів України», ст.ст. 32, 33, 34 Бюджетного Кодексу України, відповідач 2 зазначає, що до основних повноважень Кабінету Міністрів України належить розроблення та схвалення Бюджетної декларації, розроблення проектів законів про Державний бюджет України та про внесення змін до Державного бюджету України, забезпечення виконання затвердженого Верховною Радою України Державного бюджету України, подає Верховній Раді України звіт про його виконання.

Міністерство фінансів України відповідає за складання Бюджетної декларації та проекту закону про Державний бюджет України, визначає основні організаційно-методичні засади бюджетного планування, що використовуються для розроблення Бюджетної декларації та проекту Державного бюджету України.

Бюджетна декларація містить положення щодо розміру мінімальної заробітної плати, прожиткового мінімуму та рівня його забезпечення.

Для підготовки проекту Державного бюджету України Міністерство фінансів України розробляє і доводить до головних розпорядників бюджетних коштів інструкції з підготовки бюджетних запитів у терміни, визначені Міністерством фінансів України.

Інструкції з підготовки бюджетних запитів можуть запроваджувати фінансові обмеження, організаційні та інші вимоги, яких зобов`язані дотримуватися усі розпорядники бюджетних коштів у процесі підготовки бюджетних запитів.

Таким чином, під час формування бюджетного запиту головні розпорядники бюджетних коштів здійснюють обрахунки своїх по треб з суми, яку доведено Міністерством фінансів України до відома. У цій сумі вже закладено розмір прожиткового мінімуму на відповідний рік.

Відповідач 2 акцентує увагу на тому, що саме Уряд встановлює прожитковий мінімум на відповідний рік, натомість розпорядники бюджетних коштів ДСА України та ТУ ДСА України не уповноважені визначати розмір прожиткового мінімуму, а лише застосовують розмір прожиткового мінімуму, який доведений Міністерством фінансів України до відома. Поряд з цим, відповідно до частини другої етапі 44 Бюджетного кодексу України, Міністерство фінансів України протягом бюджетного періоду забезпечує відповідність розпису Державного бюджету України встановленим бюджетним призначенням, а також відповідність розподілу бюджетних асигнувань головним розпорядникам бюджетних коштів за загальним фондом державного бюджету за визначеними цим розписом періодами року відповідному прогнозу надходжень загального фонду державного бюджету протягом бюджетного періоду.

Частиною першою сталі 47 Бюджетного кодексу України передбачено, що відповідно до затвердженого розпису бюджету розпорядники бюджетних коштів одержують бюджетні асигнування, що є підставою для затвердження кошторисів. Порядок складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ встановлюється Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до ч. 11 ст. 23 Бюджетного Кодексу України, забороняється без внесення змін до закону про Державний бюджет України (рішення про місцевий бюджет) збільшення бюджетних призначень за загальним та спеціальним фондами державного бюджету (місцевого бюджету), зокрема, на оплату праці працівників бюджетних установ за рахунок зменшення інших видатків.

Посилаючись на ст. 149 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402-VIII, відповідач 2 зазначає, що суди фінансуються згідно з кошторисами і щомісячними розписами видатків, затвердженими відповідно до вимог цього Закону, у межах річної суми видатків, визначених Державним бюджетом України на поточний фінансовий рік, у порядку, встановленому Бюджетним кодексом України.

Питання виділення коштів з державного бюджету вирішується Міністерством Фінансів України, тому рішення напряму впливає на права та обов`язки Міністерства фінансів України.

Дослідивши означене клопотання суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 2, 4, 5 ст. 49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Статтею 50 КАС України встановлено наслідки незалучення у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Відтак, якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред`явити вимоги до сторони, така сторона зобов`язана сповістити цю особу про відкриття провадження у справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. До такої заяви повинні бути додані докази про направлення її копії особі, про залучення якої як третьої особи подана заява.

У разі розгляду справи без повідомлення третьої особи про розгляд справи обставини справи, встановлені судовим рішенням, не мають юридичних наслідків при розгляді позову, пред`явленого стороною, яка брала участь у цій справі, до цієї третьої особи або позову, пред`явленого цією третьою особою до такої сторони.

Положення про Державну судову адміністрацію України, затверджено Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.01.2019 № 141/0/15-19 (надалі Положення № 141/0/15-19).

Відповідно до п.п. 1-3 Положення № 141/0/15-19, державна судова адміністрація України (ДСА України) є державним органом у системі правосуддя, який здійснює організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади в межах повноважень, установлених законом.

ДСА України здійснює організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади з метою створення належних умов функціонування судів і діяльності суддів.

Територіальними органами ДСА України є територіальні управління Державної судової адміністрації України (далі - територіальні управління).

ДСА України у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, рішеннями Вищої ради правосуддя, з`їзду суддів України, а також цим Положенням.

Пунктом 5 Положення № 141/0/15-19 до основних завдань ДСА України віднесено організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади в межах повноважень, установлених законом.

Відповідно до п/п 1-3 п. 6 Положення № 141/0/15-19 ДСА України відповідно до визначених завдань: представляє суди у відносинах із Кабінетом Міністрів України та Верховною Радою України під час підготовки проекту закону про Державний бюджет України на відповідний рік у межах повноважень, визначених законом; здійснює функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності судів (крім Верховного Суду та вищих спеціалізованих судів), Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, органів суддівського самоврядування, Національної школи суддів України, Служби судової охорони, ДСА України та її територіальних управлінь; готує бюджетний запит.

Відповідно до ст. 19 Бюджетного Кодексу України, стадіями бюджетного процесу визнаються:

1) складання та розгляд Бюджетної декларації (прогнозу місцевого бюджету) і прийняття рішення щодо них;

2) складання проектів бюджетів;

3) розгляд проекту та прийняття закону про Державний бюджет України (рішення про місцевий бюджет);

4) виконання бюджету, включаючи внесення змін до закону про Державний бюджет України (рішення про місцевий бюджет);

5) підготовка та розгляд звіту про виконання бюджету і прийняття рішення щодо нього.

Відповідно до ч. 3 ст. 20 Бюджетного Кодексу України, бюджетні програми формуються головними розпорядниками бюджетних коштів під час складання Бюджетної декларації (прогнозу місцевого бюджету) та проекту бюджету на плановий бюджетний період з урахуванням планів діяльності на середньостроковий період, прогнозних та програмних документів економічного і соціального розвитку.

Частинами 1 та 2 ст. 22 КАС України визначено, що за обсягом наданих повноважень розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Головними розпорядниками бюджетних коштів можуть бути виключно: за бюджетними призначеннями, визначеними законом про Державний бюджет України, - […] Державна судова адміністрація України […].

Відповідно до ч. 1 ст. 35 Бюджетного Кодексу України, головні розпорядники бюджетних коштів забезпечують складання бюджетних запитів для подання Міністерству фінансів України відповідно до Бюджетної декларації та вимог інструкцій з підготовки бюджетних запитів з урахуванням планів діяльності на середньостроковий період, звітів про виконання паспортів бюджетних програм, результатів оцінки ефективності бюджетних програм, висновків про результати контрольних заходів, проведених органами, уповноваженими на здійснення контролю за дотриманням бюджетного законодавства, рішень Кабінету Міністрів України за результатами огляду витрат державного бюджету у терміни та порядку, встановлені Міністерством фінансів України.

Статтею 2 Бюджетного Кодексу України визначено, що бюджетний запит це документ, підготовлений головним розпорядником бюджетних коштів, що містить пропозиції до проекту бюджету на плановий бюджетний період з відповідним обґрунтуванням щодо обсягу бюджетних коштів, необхідних для виконання покладених на нього функцій на середньостроковий період, на підставі відповідних граничних показників видатків бюджету та надання кредитів з бюджету.

Водночас, відповідно до ст. 33 Бюджетного Кодексу України, Міністерство фінансів України щороку спільно з іншими головними розпорядниками коштів державного бюджету відповідно до цілей та пріоритетів, визначених у щорічному посланні Президента України до Верховної Ради України про внутрішнє і зовнішнє становище України, Програмі діяльності Кабінету Міністрів України, прогнозних та програмних документах економічного і соціального розвитку, складає Бюджетну декларацію - документ середньострокового бюджетного планування, що визначає засади бюджетної політики і показники державного бюджету на середньостроковий період та є основою для складання проекту Державного бюджету України і прогнозів місцевих бюджетів.

Вища рада правосуддя до 1 березня року, що передує плановому, подає Кабінету Міністрів України пропозиції щодо пріоритетних завдань фінансового забезпечення судової влади та її незалежності.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 19 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» від 27 лютого 2014 року № 794-VII (надалі Закон № 794-VII), діяльність Кабінету Міністрів України спрямовується на забезпечення інтересів Українського народу шляхом виконання Конституціїта законів України, актів Президента України, а також Програми діяльності Кабінету Міністрів України, схваленої Верховною Радою України, вирішення питань державного управління у сфері економіки та фінансів, соціальної політики, праці та зайнятості, охорони здоров`я, освіти, науки, культури, спорту, туризму, охорони навколишнього природного середовища, екологічної безпеки, природокористування, правової політики, законності, забезпечення прав і свобод людини та громадянина, запобігання і протидії корупції, розв`язання інших завдань внутрішньої і зовнішньої політики, цивільного захисту, національної безпеки та обороноздатності.

Кабінет Міністрів України здійснює постійний контроль за виконанням органами виконавчої влади Конституції України та інших актів законодавства України, вживає заходів щодо усунення недоліків у роботі зазначених органів.

Згідно п/п 1 ч. 1 ст. 20 Закон № 794-VII, Кабінет Міністрів України у сфері економіки, фінансів, трудових відносин, зайнятості населення, трудової міграції, оплати та охорони праці розробляє та схвалює Бюджетну декларацію, розробляє проекти законів про Державний бюджет України та про внесення змін до Державного бюджету України, забезпечує виконання затвердженого Верховною Радою України Державного бюджету України, подає Верховній Раді України звіт про його виконання; приймає рішення про використання коштів резервного фонду Державного бюджету України.

Частиною 4 ст. 37 Закон № 794-VII, Кабінет Міністрів України взаємодіє із Вищою радою правосуддя, іншими органами та установами системи правосуддя з питань, віднесених до їх компетенції.

Виходячи з системного аналізу викладених норм, суд дійшов висновку, ДСА України є безпосереднім учасником бюджетного процесу, який представляє суди у відносинах із Кабінетом Міністрів України та Верховною Радою України під час підготовки проекту закону про Державний бюджет України на відповідний рік у межах повноважень, визначених законом, здійснює функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності судів, вносить пропозиції щодо проекту бюджету на плановий бюджетний період з відповідним обґрунтуванням щодо обсягу бюджетних коштів, необхідних для виконання покладених на нього функцій, формує бюджетні програми під час складання Бюджетної декларації та проекту бюджету на плановий бюджетний період.

З огляду на викладене, підчас виконання завдань ДСА України щодо фінансового забезпечення діяльності судів Міністерство фінансів України та Кабінет Міністрів України безпосередньої участі не приймають, навпаки саме на ДСА України покладено обов`язок представляти суди у відносинах із Кабінетом Міністрів України щодо здійснення належного фінансування, тому покликання відповідача на те, що предмет спору у цій справи впливає на права та обов`язки Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України суд вважає необґрунтованими.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про залучення Міністерства фінансів України та Кабінету Міністрів України до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Керуючись ст.ст.49, 50 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання відповідача про залучення третіх осіб на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя А.Б. Христофоров