Справа № 500/5949/23
Суддя: Баб'юк Петро Михайлович
Дата ухвалення: 2023-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/5949/23

13 грудня 2023 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Баб`юка П.М., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрпродукт-Т" до Тернопільської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Укрпродукт-Т" (далі - позивач) звернулося до Тернопільського окружного адміністративного суду із позовом до Тернопільської митниці (далі - відповідач), в якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості №UA403000/2023/000019/2 від 26.04.2023;

визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості №UA403 000/2023/000022/2 від 05.05.2023;

визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості №UA403000/2023/000023/2 від 05.05.2023.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що на виконання зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу укладеного між позивачем та SAREROM SRL (Румунія) №192/29.03.2023 у квітні - травні 2023 року позивачу було поставлено та ввезено ним на митну територію України 3 партії солі виробництва Румунії. Для митного оформлення зазначеного товару уповноваженою особою позивача до Тернопільської митниці було подано відповідні митні декларації разом із усіма супровідними документами, що вимагаються законом для митного оформлення, в тому числі, для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару.

Однак, після консультацій між декларантом та митним органом, відповідач прийняв спірні рішення, якими скоригував митну вартість товару за резервним методом визначення вартості згідно із статтею 64 Митного кодексу України, що і слугувало підставою для звернення до суду із відповідним позовом.

Ухвалою судді від 22.09.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

05.10.2023 від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просить відмовити в задоволенні позову та вказує, що 26 квітня 2023 року уповноваженою особою позивача було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ № 23UA33U0, "Сіль, використовувана як корм для тварин: "Соляні блоки для тварин 5кг"/ salt blocks for animal 5 kg; вага нетто 21600 кг. Соляні блоки для годівлі тварин виготовлені шляхом пресування натуральної кам`яної солі (NaCl) без додавання вітамінів і мікроелементів і містять тільки природні домішки (зокрема MgSO4 (сульфат магнію) і CoSO4 (купрум сульфат/сульфат міді)). Додано КІ(йод) і K4Fe [(CN)6] (гексаціаноферат (ІІ) калію). Загальна кількість доданих елементів не більше 0,3%. П`ятикілограмові соляні блоки без первинного пакування складено на. 18 дерев`яних палет, що обтягнуті прозорою плівкою.".

05.05.2023 уповноваженою особою позивача було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ 23UA94U9, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: "Сіль придатна для споживання людьми: "Нейодована перекристалізована сіль особливого дрібного сорту; упакована в 22 біг-беги; вага нетто - 22175 кг. Згідно з витягом технічної специфікації виробу фізико-технічні характеристики виробу (допустимі умови) солі: NaCI - minim 99,60%, вологість - maxim 0,05%, гранули 0-1,0 мм (частка гранул 1,0 мах 5%); вміст антизлежувача Е536 - мах 14 Mg/kg солі. Місць - 22 JB/22/біг- беги."

05.05.2023 уповноваженою особою позивача було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ 23UA95U8, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: "Сіль придатна для споживання людьми: "Нейодована перекристалізована сіль особливого дрібного сорту; упакована в 22 біг-беги; вага нетто - 22175 кг. Згідно з витягом технічної специфікації виробу фізико-технічні характеристики виробу (допустимі умови) солі: NaCI - minim 99,60%, вологість - maxim 0,05%>, гранули 0-1,0 мм (частка гранул 1,0 мах 5%); вміст антизлежувача Е536 - мах 14 Mg/kg солі. Місць - 22 JB/22/біг- беги."

Під час здійснення митного контролю за вказаними митними деклараціями, митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання яких встановлено наступне:

сума яка зазначена у рахунках-фактурах не відповідає сумі що зазначена у експортній декларації країни відправлення;

декларантом подано до митного контролю та оформлення зовнішньоекономічний договір (контракт) від 29.03.2023 №192/29.03.2023, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 29.03.2023 №1, декларацію виробника, декларацію про відповідність, які складені іноземною мовою та без перекладу.

Таким чином, на думку відповідача, перелічені вище фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах.

Ухвалою суду від 12.12.2023 у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи у судовому засіданні відмовлено.

З`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши матеріали, що містяться у справі, суд встановив наступне.

29.03.2023 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Укрпродукт-Т" та SAREROM SRL (Румунія) укладено контракт купівлі-продажу №192/29.03.2023, предметом якого є купівля-продаж солі, що поставляється на умовах Інкотермс 2010 та обумовлена в додатках до цього договору (арк. справи 14-17).

Кількість, якість, ціна і вартість товару узгоджена сторонами в додатку №1 до цього договору (арк. справи18).

На виконання зазначеного зовнішньоекономічного договору у квітні - травні 2023 року позивачу було поставлено та ввезено ним на митну територію України 3 партії солі виробництва Румунії.

26 квітня 2023 року уповноваженою особою позивача було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ № 23UA33U0, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: "Сіль, використовувана як корм для тварин: "Соляні блоки для тварин 5кг"/ salt blocks for animal 5 kg; вага нетто 21600 кг. Соляні блоки для годівлі тварин виготовлені шляхом пресування натуральної кам`яної солі (NaCl) без додавання вітамінів і мікроелементів і містять тільки природні домішки (зокрема MgSO4 (сульфат магнію) і CoSO4 (купрум сульфат/сульфат міді)). Додано КІ(йод) і K4Fe [(CN)6] (гексаціаноферат(ІІ) калію). Загальна кількість доданих елементів не більше 0,3%. П`ятикілограмові соляні блоки без первинного пакування складено на. 18 дерев`яних палет, що обтягнуті прозорою плівкою." (арк. справи 27).

До даної митної декларації уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

пакувальний лист АХ6421НВ/АХ0747XF від 24.04.2023 (арк. справи 32);

рахунок-проформа (інвойс) № 508 від 07.04.2023 (арк. справи 30);

рахунок-фактура (інвойс) № 1304 від 24.04.2023 (арк. справи 28);

автотранспортна накладна (CMR) № A0000519 від 24.04.2023 (арк. справи 34);

платіжний документ, що підтверджує вартість товару №Р003 від 13.04.2023 (арк. справи 35);

документ, що підтверджує вартість перевезення товару № б/н від 24.04.2023 (арк. справи 42);

доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 29.03.2023 (арк. справи 18);

зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу №192/29.03.2023 від 29.03.2023 (арк. справи 14-17);

договір (контракт) про перевезення № б/н від 21.04.2023 (арк. справи 43-47);

договір (контракт) про перевезення № б/н від 27.06.2022 (арк. справи 24-25);

декларація виробника № 1304 від 24.04.2023 (арк. справи 38);

декларація про відповідність № 336 від 24.04.2023 (арк. справи 37);

лист виробника про склад і характеристики товару № б/н від 24.04.2023 (арк. справи 40);

копія митної декларації країни відправлення № 23ROCJ1800E0038957 від 24.04.2023 (арк. справи 48).

Під час здійснення митного контролю за МД № 23UA33U0 від 26.04.2023 митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено наступне:

сума (14938,86 RON) яка зазначена у рахунку-фактурі від 24.04.2023 № 1304 не відповідає сумі (14887,8 RON) що зазначена у експортні декларації країни відправлення;

декларантом подано до митного контролю та оформлення зовнішньоекономічний договір (контракт) від 29.03.2023 №192/29.03.2023, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 29.03.2023 №1, декларацію виробника, декларацію про відповідність, які складені іноземною мовою та без перекладу.

З огляду на вищенаведене відповідачем було розпочато консультацію між митним органом та декларантом, зокрема, направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:

"Під час перевірки МД були виявлені розбіжності у документах, а саме: адреса отримувача/імпортера товарів ТОВ "Укрпродукт-Т", зазначена на товаросупровідних документах (інвойс, CMR, зовнішньоекономічний договір включно з доповненнями, а саме: м. Тернопіль, вул. Бродівська, 47) відрізняється від адреси, вказаної на банківському платіжному документі № Р003 від 13.04.2023, а саме: м. Тернопіль, вул. Промислова, буд. 20.

У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість та витрати на перевезення, запропоновано відповідно до ч. 2 ст. 53 МКУ надати документи:

- транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме заявки (контракт- заявки) передбачені п. 2.2 Договору транспортного експедирування від 27.06.2022, п.2.2. Договору про перевезення вантажів від 21.04.2023.

Також встановлено відсутність документів, що містять відомості про вартість страхування.

У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ запропоновано надати (за наявності) такі додаткові документи:

- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару.".

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці, окрім раніше поданих до митного оформлення документів, додатково було надано заявку № 068 від 21.04.2023 № б/н від 11.08.2022.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA403000/2023/000019/2 від 26.04.2023 (арк. справи 50), у гр. 33 якого зазначено "Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ такі додаткові документи: - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією та/ або інформація біржових організацій про вартість товару.

Встановлено, що сума (14938,86 RON) яка зазначена у рахунку-фактурі від 24.04.2023 № 1304 не відповідає сумі (14887,8 RON) що зазначена у експортній декларації країни відправлення.

Також, декларантом подано до митного контролю та оформлення зовнішньоекономічний договір (контракт) від 29.03.2023 № 192/29.03.2023, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 29.03.2023 № 1, декларацію виробника, декларацію про відповідність, які складені іноземною мовою та без перекладу.

За результатами застосування системи аналізу ризиків згенеровано наступні митні формальності за кодами "105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів" та "106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів". У цінові базі Дермитслужби по виробнику SAREROM SRL наявні митні оформлення за значно вищою ціною.

Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронні повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару. Декларантом надіслано лист від 26.04.2023 та повідомлено митний орган про відсутність будь-яких додаткових документів. Відповідно до п.2 ч.2 ст.52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Частиною 4 статті 54 МКУ визначено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою. Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, вказано про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено за ЕМД від 06.04.2023 № UA305120/2023/000929 на рівні 0,25 дол. США за кг., що становить 0,2269 EUR за кг.".

05 травня 2023 року уповноваженою особою позивача було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ №23UA94U9, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: "Сіль придатна для споживання людьми: "Нейодована перекристалізована сіль особливого дрібного сорту; упакована в 22 біг-беги; вага нетто - 22175 кг. Згідно з витягом технічної специфікації виробу фізико-технічні характеристики виробу (допустимі умови) солі: NaCI - minim 99,60%, вологість - maxim 0,05%, гранули 0-1,0 мм (частка гранул 1,0 мах 5%); вміст антизлежувача Е536 - мах 14 Mg/kg солі. Місць - 22 JB/22/біг- беги." (арк. справи 53).

До даної митної декларації уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

пакувальний лист № АО758НР/АО2829XF від 04.05.2023 (арк. справи 58);

рахунок-проформа (інвойс) № 552 від 27.04.2023 (арк. справи 56);

рахунок-фактура (інвойс) № 1360 від 04.05.2023 (арк. справи 54);

автотранспортна накладна (CMR) № б/н від 04.05.2023 (арк. справи 60);

платіжний документ, що підтверджує вартість товару №Р001 від 28.04.2023 (арк. справи 61);

документ, що підтверджує вартість перевезення товару № б/н від 04.05.2023 (арк. справи 64);

доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 29.03.2023 (арк. справи 18);

зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу № 192/29.03.2023 від 29.03.2023 (арк. справи 14-17);

договір (контракт) про перевезення № б/н від 19.04.2023 (арк. справи 65-69);

договір (контракт) про перевезення № б/н від 27.06.2022 (арк. справи 24-25);

декларація виробника № 1360 від 04.05.2023;

декларація відповідності № 445 від 04.05.2023 (арк. справи 62);

копія митної декларації країни відправлення № 23ROCJ1800E0043520 від 04.05.2023 (арк. справи 70).

Під час здійснення митного контролю за МД № 23UA94U9 від 05.05.2023 митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено наступне:

сума (16403,73 RON) яка зазначена у рахунку-фактурі від 04.05.2023 № 1360 не відповідає сумі (16408,4 RON) що зазначена у експортні декларації країни відправлення;

декларантом подано до митного контролю та оформлення зовнішньоекономічний договір (контракт) від 29.03.2023 № 192/29.03.2023, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 29.03.2023 №1, декларацію виробника, декларацію про відповідність, які складені іноземною мовою та без перекладу.

У зв`язку із наведеним, відповідачем було розпочато консультацію між митним органом та декларантом, зокрема, направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:

"Відповідно до поданих товаросупровідних документів встановлено наступні розбіжності:

адреса отримувача/імпортера товарів ТОВ "Укрпродукт-Т", зазначена на товаросупровідних документах (інвойс, зовнішньоекономічний договір включно з доповненнями та ін.), а саме: м. Тернопіль, вул. Бродівська, 47) відрізняється від адреси, вказаної на платіжному документі № Р001 від 28.04.2023 та графою 8 МД, а саме: м. Тернопіль, вул. Промислова, буд. 20. Також сума (16403,73 RON) яка зазначена у рахунку-фактурі від 04.05.2023 № 1360 не відповідає сумі (16408,4 RON) що зазначена у експортній декларації країни відправлення. Тому, відповідно до встановлених вищезазначених розбіжностей, позивачу запропоновано надати додаткові документи, які підтверджують числове значення складової митної вартості товару згідно вимог пункту 2,3 та 6 статті 53 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року N 4495-VI, а саме:

- каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару.

- договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

- додаткові документи що підтверджують витрати на транспортування;

- виписку з бухгалтерської документації;

- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування".

Уповноваженою особою декларанта на вимогу відповідача, окрім раніше поданих до митного оформлення документів, додатково не було надано жодного документа.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товару № UA403000/2023/000022/2 від 05.05.2023 (арк. справи 72), у гр. 33 якого зазначено "Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ такі додаткові документи: - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією та/або інформація біржових організацій про вартість товару. Встановлено, що сума (16403,73 RON) яка зазначена у рахунку-фактурі від 04.05.2023 № 1360 не відповідає сумі (16408,4 RON) що зазначена у експортній декларації країни відправлення.

Також, декларантом подано до митного контролю та оформлення зовнішньоекономічний договір (контракт) від 29.03.2023 № 192/29.03.2023, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 29.03.2023 № 1, декларацію виробника, декларацію про відповідність, які складені іноземною мовою та без перекладу.

За результатами застосування системи аналізу ризиків згенеровано наступні митні формальності за кодами "105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів" та "106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів". У цінові базі Дермитслужби по виробнику SAREROM SRL наявні митні оформлення за значно вищою ціною.

Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронні повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару. Декларантом надіслано лист від 05.05.2023 та повідомлено митний орган про відсутність будь-яких додаткових документів. Відповідно до п.2 ч.2 ст.52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Частиною 4 статті 54 МКУ визначено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою. Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, вказано про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено за ЕМД від 21.03.2023 № UA305110/2023/003423 на рівні 0,25 дол.США за кг., що становить 0,2258 EUR за кг.".

05 травня 2023 року уповноваженою особою позивача було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ №23UA95U8, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: "Сіль придатна для споживання людьми: "Нейодована перекристалізована сіль особливого дрібного сорту; упакована в 22 біг-беги; вага нетто - 22175 кг. Згідно з витягом технічної специфікації виробу фізико-технічні характеристики виробу (допустимі умови) солі: NaCI - minim 99,60%, вологість - maxim 0,05%>, гранули 0-1,0 мм (частка гранул 1,0 мах 5%); вміст антизлежувача Е536 - мах 14 Mg/kg солі. Місць - 22 JB/22/біг- беги." (арк. справи 75).

До даної митної декларації уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

пакувальний лист № BH7009PK/AO7009XP від 04.05.2023 (арк. справи 78);

рахунок-проформа (інвойс) № 552 від 27.04.2023;

рахунок-фактура (інвойс) № 1361 від 04.05.2023 (арк. справи 76);

автотранспортна накладна (CMR) № б/н від 04.05.2023 (арк. справи 80);

платіжний документ, що підтверджує вартість товару №Р001 від 28.04.2023;

документ, що підтверджує вартість перевезення товару № б/н від 04.05.2023 (арк. справи 83);

доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 29.03.2023 (арк. справи 18);

зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу №192/29.03.2023 від 29.03.2023 (арк. справи 14-17);

договір (контракт) про перевезення № 02/05/23-1 від 02.05.2023 (арк. справи 84-88);

договір (контракт) про перевезення № б/н від 27.06.2022 (арк. справи 24-25);

декларація виробника № 1361 від 04.05.2023;

декларація відповідності № 446 від 04.05.2023 (арк. справи 81);

копія митної декларації країни відправлення № 23ROCJ1800E0043539 від 04.05.2023 (арк. справи 89).

Під час здійснення митного контролю за МД № 23UA95U8 від 05.05.2023 митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено наступне:

сума (16403,73 RON) яка зазначена у рахунку-фактурі від 04.05.2023 № 1361 не відповідає сумі (16408,4 RON) що зазначена у експортні декларації країни відправлення;

декларантом подано до митного контролю та оформлення зовнішньоекономічний договір (контракт) від 29.03.2023 № 192/29.03.2023, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 29.03.2023 №1, декларацію виробника, декларацію про відповідність, які складені іноземною мовою та без перекладу.

У зв`язку із наведеним, відповідачем було розпочато консультацію між митним органом та декларантом, зокрема, направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:

"Відповідно до поданих Вами товаросупровідних документів встановлено наступні розбіжності: адреса отримувача/імпортера товарів ТОВ "Укрпродукт-Т", зазначена на товаросупровідних документах (інвойс, зовнішньоекономічний договір включно з доповненнями та ін.), а саме: м. Тернопіль, вул. Бродівська, 47 відрізняється від адреси, вказаної на платіжному документі № Р001 від 28.04.2023 та графою 8 МД, а саме: м.Тернопіль, вул. Промислова, буд. 20. Також сума (16403,73 RON) яка зазначена у рахунку-фактурі від 04.05.2023 № 1361 не відповідає сумі (16408,4 RON) що зазначена у експортній декларації країни відправлення. Тому, відповідно до встановлених вищезазначених розбіжностей, прошу надати додаткові документи, які підтверджують числове значення складової митної вартості товару згідно вимог пункту 23 та 6 статті 53 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року N 4495-VI, а саме:

- каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару.

- договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

- додаткові документи що підтверджують витрати на транспортування;

- виписку з бухгалтерської документації;

- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування".

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці, окрім раніше поданих до митного оформлення документів, додатково не було надано жодного документа.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товару № UA403000/2023/000023/2 від 05.05.2023 (арк. справи 91), у гр. 33 якого зазначено "Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ такі додаткові документи: - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією та/ або інформація біржових організацій про вартість товару.

Встановлено, що сума (16403,73 RON) яка зазначена у рахунку-фактурі від 04.05.2023 № 1361 не відповідає сумі (16408,4 RON) що зазначена у експортній декларації країни відправлення.

Також, декларантом подано до митного контролю та оформлення зовнішньоекономічний договір (контракт) від 29.03.2023 № 192/29.03.2023, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 29.03.2023 № 1, декларацію виробника, декларацію про відповідність, які складені іноземною мовою та без перекладу.

За результатами застосування системи аналізу ризиків згенеровано наступні митні формальності за кодами "105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів" та "106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів". У цінові базі Дермитслужби по виробнику SAREROM SRL наявні митні оформлення за значно вищою ціною.

Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронні повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару. Декларантом надіслано лист від 05.05.2023 та повідомлено митний орган про відсутність будь-яких додаткових документів.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Частиною 4 статті 54 МКУ визначено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою. Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, вказано про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо визнаної митної вартості товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено за ЕМД від 21.03.2023 № UA305110/2023/003423 на рівні 0,25 дол.США за кг., що становить 0,2258 EUR за кг.".

Не погоджуючись із вказаними рішеннями, вважаючи їх протиправними, позивач звернувся до суду із відповідним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує частину другу статті 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Рішення відповідача (дії, вчиненні при його прийнятті) як суб`єкта владних повноважень, що є предметом цього позову, підлягає оцінці судом на відповідність критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Як визначено частинами першою, другою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).

Наведені норми МК України вказують на те, що законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою визначається правильність визначення митної вартості декларантом, у випадку, якщо не доведено інше.

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Із наведених положень випливає, що митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) наявність розбіжностей у документах; 2) наявність ознак підробки документів; 3) відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У пункті 2 частини п`ятої статті 54 МК України передбачено, що митний орган має право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.

Отже, праву митного органу на витребування додаткових документів передує його обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.

Окрім цього, системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відповідно до частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Перелік витрат, які додаються при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, визначено у частині десятій статті 58 МК України.

Як обумовлено частиною третьою статті 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

За правилами, встановленими частинами четвертою-восьмою статті 57 МК України застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Судом встановлено, що декларант позивача для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару подав до митного органу ряд документів та застосував перший метод визначення митної вартості - за ціною договору.

Так, зокрема, до митної декларації типу ІМ40ДЕ № 23UA33U0 від 26.04.2023 уповноваженою особою позивача були подані наступні документи: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу №192/29.03.2023 від 29.03.2023 (арк. справи 14-17); доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 29.03.2023 (арк. справи 18); рахунок-проформа (інвойс) № 508 від 07.04.2023 (арк. справи 30); рахунок-фактура (інвойс) № 1304 від 24.04.2023 (арк. справи 28); платіжний документ, що підтверджує вартість товару №Р003 від 13.04.2023 (арк. справи 35); автотранспортна накладна (CMR) № A0000519 від 24.04.2023 (арк. справи 34); документ, що підтверджує вартість перевезення товару № б/н від 24.04.2023 (арк. справи 42); договір (контракт) про перевезення № б/н від 21.04.2023 (арк. справи 43-47); договір (контракт) про перевезення № б/н від 27.06.2022 (арк. справи 24-25); пакувальний лист АХ6421НВ/АХ0747XF від 24.04.2023 (арк. справи 32); декларація виробника № 1304 від 24.04.2023 (арк. справи 38); декларація про відповідність № 336 від 24.04.2023 (арк. справи 37); лист виробника про склад і характеристики товару № б/н від 24.04.2023 (арк. справи 40); копія митної декларації країни відправлення № 23ROCJ1800E0038957 від 24.04.2023 (арк. справи 48).

До митної декларації типу ІМ40ДЕ №23UA94U9 від 05.05.2023 уповноваженою особою позивача було подані наступні документи: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу № 192/29.03.2023 від 29.03.2023 (арк. справи 14-17); доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 29.03.2023 (арк. справи 18); рахунок-проформа (інвойс) № 552 від 27.04.2023 (арк. справи 56); рахунок-фактура (інвойс) № 1360 від 04.05.2023 (арк. справи 54); платіжний документ, що підтверджує вартість товару №Р001 від 28.04.2023 (арк. справи 61); пакувальний лист № АО758НР/АО2829XF від 04.05.2023 (арк. справи 58); автотранспортна накладна (CMR) № б/н від 04.05.2023 (арк. справи 60); документ, що підтверджує вартість перевезення товару № б/н від 04.05.2023 (арк. справи 64); договір (контракт) про перевезення № б/н від 19.04.2023 (арк. справи 65-69); договір (контракт) про перевезення № б/н від 27.06.2022 (арк. справи 24-25); декларація виробника № 1360 від 04.05.2023; декларація відповідності № 445 від 04.05.2023 (арк. справи 62); копія митної декларації країни відправлення № 23ROCJ1800E0043520 від 04.05.2023 (арк. справи 70).

До митної декларації типу ІМ40ДЕ№23UA95U8 від 05.5.2023 уповноваженою особою позивача були подані наступні документи: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу №192/29.03.2023 від 29.03.2023 (арк. справи 14-17); доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 29.03.2023 (арк. справи 18); рахунок-проформа (інвойс) № 552 від 27.04.2023; рахунок-фактура (інвойс) № 1361 від 04.05.2023 (арк. справи 76); документ, що підтверджує вартість перевезення товару № б/н від 04.05.2023 (арк. справи 83); пакувальний лист № BH7009PK/AO7009XP від 04.05.2023 (арк. справи 78); автотранспортна накладна (CMR) № б/н від 04.05.2023 (арк. справи 80); платіжний документ, що підтверджує вартість товару №Р001 від 28.04.2023; договір (контракт) про перевезення № 02/05/23-1 від 02.05.2023 (арк. справи 84-88); договір (контракт) про перевезення № б/н від 27.06.2022 (арк. справи 24-25); декларація виробника № 1361 від 04.05.2023; декларація відповідності № 446 від 04.05.2023 (арк. справи 81); копія митної декларації країни відправлення № 23ROCJ1800E0043539 від 04.05.2023 (арк. справи 89).

При цьому, як слідує із матеріалів справи страхові документи не надавалися, бо такі витрати не заявлені у складі митної вартості, оскільки страхування товару не здійснювалося.

Щодо посилання відповідача на те, що сума яка зазначена у рахунках-фактурах не відповідає сумі що зазначена у експортній декларації країни відправлення, то суд зауважує, що вказана невідповідність не могла бути безумовною підставою для запитування додаткових документів і, тим більше, для невизнання заявленої митної вартості, оскільки статистична вартість товару, що зазначена у графі ''Статистична вартість'' експортних декларацій країни відправника, виражена у румунських леях, тобто в національній валюті країни відправлення (Румунія), а фактурна вартість товару відповідно з рахунками-фактурами - у євро, що і обумовило невідповідність числових значень вартості товару в зазначених документах.

Так, матеріалами справи підтверджено, що ціна та вартість товару узгоджена сторонами оплачувалась в євро (EUR), натомість суми, про які йдеться в рішеннях про коригування митної вартості лише вказують на перераховану вартість товарів у валюті експортера - румунських леях (RON), і відмінність в таких сумах зумовлена коливанням курсу RON-EUR в залежності від кон`юктури ринку на міжбанку в країні відправлення.

Про це уповноваженою особою було зазначено в повідомленнях інспектору (арк. справи 49, 71, 90).

Щодо посилання відповідача на те, що декларантом подано до митного контролю та оформлення зовнішньоекономічний договір (контракт) від 29.03.2023 №192/29.03.2023, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 29.03.2023 №1, декларацію виробника, декларацію про відповідність, які складені іноземною мовою та без перекладу, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.254 Митного кодексу України документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.

Отже, вимога відповідача про надання перекладу документів українською мовою є правомірною лише у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей.

Поряд із цим, митним органом не доведено, яким чином подання позивачем наведених документів без перекладу вплинуло на правильність визначення позивачем митної вартості товару за основним методом.

При цьому, на переконання суду, позивач під час митного оформлення надав усі необхідні документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що підтверджували заявлену декларантом митну вартість товарів.

Також суд вказує, що декларація виробника від 24.04.2023 не містить числових значень, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, а є документом, який посвідчує відповідність товару вимогам законодавства і подавалась виключно до митної декларації №23UA33U0 від 26.04.2023 та стосувалась лише рахунку-фактури №1304 від 24.04.2023.

Відтак, митний орган необґрунтовано в оскаржуваних рішеннях вказує про ненадання документів, що підтверджують митну вартість товару.

Також суд не заперечує права митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (частина п`ята статті 54 МК України), проте для цього він має довести підстави застосування норм частини третьої статті 53 МК України: наявність розбіжностей у поданих декларантом документах, ознак підробки або відсутність усіх відомостей про числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Саме лише посилання на наявність у нього інформації про іншу ціну ідентичного товару не є достатньою підставою не визнавати митну вартість, визначену за ціною договору.

Верховний Суд у постанові від 03.12.2020 у справі №810/2749/16 зазначив, що приписи МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Разом з тим, саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

За таких обставин, суд вважає, що відповідач не довів необхідність витребування у позивача додаткових документів для підтвердження митної вартості за обраним декларантом методом її визначення. Крім того, ні в спірному рішенні, ні у відзиві на позов відповідач не наводить конкретних числових значень складових митної вартості, які не підтвердженні документально.

Додатково суд зауважує, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування методу визначення митної вартості товару, обраного декларантом, і не може бути підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за методом визначеним в декларації митної вартості.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товару, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товару із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

Отже, встановлені судом обставини дають підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.

При цьому митний орган належно не обґрунтував свої рішення про коригування митної вартості товару та не вказав, чому документи, надані декларантом згідно з переліком, передбаченим статтею 53 МК України, унеможливлюють застосування першого (основного) методу визначення митної вартості товару.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оскільки рішення відповідача про коригування митної вартості товарів №UA403000/2023/000019/2 від 26.04.2023, №UA403 000/2023/000022/2 від 05.05.2023, №UA403000/2023/000023/2 від 05.05.2023 не ґрунтуються на нормах чинного законодавства, то їх слід визнати протиправними та скасувати, а позов належить задовольнити повністю.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 2, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості №UA403000/2023/000019/2 від 26.04.2023.

Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості №UA403000/2023/000022/2 від 05.05.2023.

Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості №UA403000/2023/000023/2 від 05.05.2023.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрпродукт-Т" судовий збір у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 20 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 13 грудня 2023 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРПРОДУКТ - Т" (місцезнаходження: вул.Промислова, 20,м.Тернопіль,46400 код ЄДРПОУ/РНОКПП 37802448);

відповідач:

- Тернопільська митниця (місцезнаходження: вул. Текстильна, 38,м. Тернопіль,Тернопільська обл., Тернопільський р-н,46004 код ЄДРПОУ/РНОКПП 43985576).

Головуючий суддя Баб`юк П.М.