Справа № 260/1869/23
Суддя: Гудим Любомир Ярославович
Дата ухвалення: 2023-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2023 рокуЛьвівСправа № 260/1869/23 пров. № А/857/12037/23
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Гудима Л.Я.,

суддів: Затолочного В.С., Качмара В.Я.,

за участю секретаря судового засідання: Кардаш В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Закарпатської митниці Держмитслужби на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 29 травня 2023 року, головуючий суддя Микуляк П.П., ухвалене у м. Ужгород, повний текст якого складено 05.06.2023 року, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Закарпатської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В :

В березні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Закарпатської митниці Держмитслужби, в якому просив Визнати протиправним та скасувати рішення Закарпатської митниці Держмитслужби від 28.01.2023 року №KT-UA-2023 про визначення коду товару за поданою митною декларацією ЕК10АА від 26.01.23 року №23UA44U1.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивачем для проведення митного оформлення, до Закарпатської митниці Держмитслужби було подано декларацію, в якій для вказаного товару було визначено код 460129000, відповідно до Групи 46, Розділу IX Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Однак, всупереч декларації, відповідачем було винесено рішення про визначення коду товару від 28.01.23 року №KT-UA-2023, яким, замість коду 460129000 було присвоєно код відповідно до Групи 44, Розділу IX Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Позивач вважав таке рішення протиправним та таким, що порушує його права на власність, закріплене в ст. 41 Конституції України, оскільки згідно умов контракту №2 від 20.01.23 року та рахунку до нього ОСОБА_1 зобов`язувався поставити замовнику саме матеріали для плетіння, що виключає можливість віднесення їх до групи 44 УДКЗЕД.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 29 травня 2023 року визнано протиправним та скасовано рішення Закарпатської митниці Держмитслужби від 28 січня 2023 року №KT-UA-2023 про визначення коду товару за поданою митною декларацією від 26.01.2023 року №23UA44U1.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, Закарпатська митниця Держмитслужби оскаржила його в апеляційному порядку, яка, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, не надано належної правової оцінки наявним доказам, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове судове рішення, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Свою апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що товар задекларовано за кодом Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі УКТЗЕД) , якому відповідно до Митного тарифу відповідає опис «Плетені та подібні вироби з матеріалів для плетіння, зібрані або не зібрані у смуги; матеріали для плетіння, плетені та аналогічні вироби з матеріалів для плетіння, зв`язані у паралельні пасма або ткані у вигляді листів, закінчені або незакінчені вироби (наприклад, килимки, циновки, рогожі та ширми): - килимки, циновки, рогожі та ширми з рослинних матеріалів: інші не з бамбука та не з ротангу не плетені.». 28 січня 2023 року був проведений частковий огляд вантажу за результатами якого встановлено, що товар являє собою: «...повздовжньо розколоті на 2, 4 і більше частини, залежно від товщини, сокирою чи іншими інструментами окоровані стовбури дерев (за інформацією відправника -ліщини) зв`язані у в`язанки». Зважаючи на результати проведення митного огляду, а саме вигляд в якому представлено товар до митного оформлення та наявність ознак неправильної класифікації товару декларанту надіслане електронне повідомлення про надання інформації про характеристики товару визначальні для його класифікації у відповідності до ст.69 Митного Кодексу України. Рішення про визначення коду товару від 28.01.2023 № КТ-UA-2023, яким товар класифіковано за кодом , із наступним описом "Поздовжньо розколоті, обкоровані стовбури дерев ліщини довжиною 60-150 см. У в`язанках, призначені для виготовлення елементів огорож".

Відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 20.01.2023 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (Rudnik and Sanem, Polska) було укладено Контракт №2, відповідно до якого позивач зобов`язувався доставити у відповідності з контрактом декоративні плетені вироби з деревини у вигляді секцій огорожі, а також матеріали для плетіння поперечним перерізом 1.5-4.0 см. у в`язанках по 25 шт., комплектуючі для виробів декоративного призначення, елементів огорожі у кількості та розмірах, які зазначені в інвойсах.

26.01.2023 декларантом ОСОБА_3 подана до митного контролю митна декларація №UA305130/2023/001944, відповідно до якої до митного оформлення в режимі експорту заявлено товар - "Матеріали для плетіння (ліщина) повздовжньо колоті, поперечним перерізом 1,5-4,0 см, довжиною 60-150 см, у в`язанках по 25 шт., комплектуючі для виробів декоративного призначення, елементів загорожі - 3354 (21,50 мЗ) в`язанок".

Вид та кількість товару підтверджується митною декларацією ЕК10АА від 26.01.2023 року №23UA44U1 та Рахунком №1 від 20.01.2023 року до контракту №2 від 20.01.2023 року.

Для проведення митного оформлення, до Закарпатської митниці Держмитслужби було подано зазначену декларацію, в якій було визначено код 460129000, відповідно до Групи 46, Розділу IX Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

28 січня 2023 року відповідачем було складено Акт про проведення огляду товару за митною декларацією №23UA305130/2023/001944U1, за результатами якого встановлено, що товар являє собою: "...повздовжньо розколоті на 2, 4 і більше частини, залежно від товщини, сокирою чи іншими інструментами окоровані стовбури дерев (за інформацією відправника -ліщини) зв`язані у в`язанки".

28 січня 2023 року на підставі встановлених характеристик товару та наданих додаткових пояснень позивача, відповідачем було винесено оскаржуване Рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2023, яким товар класифіковано за кодом із наступним описом: "Поздовжньо розколоті, обкоровані стовбури дерев ліщини довжиною 60-150 см. У в`язанках, призначені для виготовлення елементів огорож".

В подальшому Відповідачем було вилучено належний позивачу товар та складено протокол про порушення митних правил №0103/30500/23 за ч. 1 ст. 483 МК України, який знаходиться на розгляді Ужгородського міськрайонного суду.

Вважаючи такі дії відповідача протиправним, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що у Закарпатської митниці були відсутні підстави щодо винесення оскаржуваного рішення про визначення коду товару від 28 січня 2023 року №KT-UA-2023, представником відповідача не було спростовано твердження наведені позивачем у поданій позовній заяві.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи з огляду на наступне.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно УКТЗЕД (ч.2 ст.69 МК України).

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них (ч.3 ст.69 МК України).

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (ч.4 ст.69 МК України).

Згідно ч.5 ст.69 МК України, під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Частиною шостою статті 69 МК України передбачено, що штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Згідно ч. 7 ст. 69 МК України, рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер (ч.8 ст.69 МК України).

Відповідно до Указу Президента України Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів №466/2002 від 17.05.2002 року (далі - Указ №466) Україна приєдналась до вказаної системи.

Згідно п. а ст.3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14.06.1983, що є частиною національного законодавства України, кожна Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, за виключенням випадків застосування положень (а) даного параграфу, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності даної Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури : використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без будь-яких доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об`єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.

Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів України №428 від 21.05.2012 року (далі - Порядок №428).

Відповідно до п.3 Порядку №428, УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Згідно п.6 Порядку №428, пропозиції щодо внесення змін до УКТ ЗЕД у зв`язку із змінами, що вносяться Всесвітньою митною організацією до Гармонізованої системи, а також Європейським Союзом до Комбінованої номенклатури, надсилаються Держмитслужбою до Мінфіну для їх опрацювання та подання Мінекономрозвитку з метою врахування під час підготовки пропозицій щодо внесення змін до Митного тарифу України.

Пунктом 12 Порядку №428 передбачено, що пояснення до УКТ ЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, які вносяться Всесвітньою митною організацією до пояснень до Гармонізованої системи та Європейським Союзом до пояснень до Комбінованої номенклатури. У разі потреби Держмитслужба розробляє пояснення до кодів товарів, що деталізовані на національному рівні.

Пунктом І розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщується через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 650 від 30.05.2012 року (надалі - Порядок № 650), передбачено, що декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 МК України.

Пунктом 4 розділу І Порядку №650 передбачено, що згідно з цим Порядком ВМП серед іншого здійснює, зокрема, контроль правильності класифікації задекларованих або оформлених товарів, проводить контрольні заходи щодо класифікаційної роботи в ПМО, на митних постах, включаючи вибіркові перевірки оформлених митних декларацій, приймає Рішення у складних випадках, визначених статтею 69 Кодексу, за запитами ПМО.

Відповідно до п.1 розділу III Порядку №650, декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу.

Згідно п.2 розділу ІІІ Порядку №650, посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Згідно п.3 розділу ІІІ Порядку №650, рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей. У разі коли посадові особи ВМП направлені для виконання службових обов`язків до ПМО чи митного поста, Рішення щодо складного випадку класифікації товару приймається такими посадовими особами без підготовки запиту до ВМП. У разі самостійного виявлення ВМП порушення правил класифікації товарів під час проведення контролю правильності класифікації товарів, задекларованих у митних деклараціях, поданих до митного оформлення, ВМП вноситься відмітка за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) про прийняття до виконання відповідної митної формальності щодо проведення контролю правильності класифікації товарів та в разі потреби прийняття Рішення.

Відповідно до п.4 розділу ІІІ Порядку №650, контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних Класифікаційні рішення програми Інспектор 2006 ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії : а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів а та б абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі : характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТЗЕД відомостям, наведеним у попередньому рішенні про класифікацію товару згідно з УКТЗЕД (далі - ПРК), у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

Згідно ст.1 Закону України Про Митний тариф України, цим Законом встановлюється Митний тариф України. Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з УКТЗЕД, складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до п.1-2 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД (далі - Основні правила), які є Додатком до вказаного Закону, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами : назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил : (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Пунктом 6 Основних правил визначено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatismutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Отже, класифікація товарів згідно УКТЗЕД здійснюється за назвами товарними позиціями.

При цьому, згідно п.3 Основних правил, у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (primafacie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином : (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються (п.4 Основних правил).

При цьому, критеріями розмежування товарних позицій за УКТЗЕД є не тільки матеріал, з якого виготовлений товар, а й функції, що їх виконує товар, спосіб виробництва, зовнішній вигляд тощо.

Відтак, при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.

З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТ ЗЕД, побудовані на основі пояснень до ГС версії 2022 року та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу і затверджені наказом Держмитслужби від 14.12.2022 року №543 (далі - Пояснення до УКТ ЗЕД)

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД (далі - ОПІ), які затверджені Законом України «Про митний тариф України» та характеристик товару, визначальних для його класифікації, які встановлюються за результатами вивчення технічної документації, паспортних даних на товар, товаросупровідних документів, інформації про товар, розміщеної у відкритому доступі мережі Інтернет, та у разі потреби, результатів лабораторних досліджень конкретного товару.

Відповідно до Правила 1 ОПІ назви розділів, груп та підгруп наводяться лише для зручності користування. Для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо такі тексти назв та примітки не вимагають ІНШОГО, відповідно до таких положень.

Положеннями Правила 6 ОПІ визначено, що для юридичних цілей класифікація товарів у підпозиціях будь-якої товарної позиції проводиться відповідно до назви підпозицій і приміток, які стосуються підпозицій, а також визначених Правил, за умови, що порівнювати можна лише підпозиції ОДНОГО рівня. У цілях цього Правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів та груп, якщо не обумовлено інше.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

У групі 44 за кодом 4404 класифікується товарна позиція «Деревина бондарна; колоди колоті; палі, кілки загострені з дерева, але не розпиляні уздовж; лісоматеріали, начорно обтесані, але не обточені, не вигнуті або не оброблені іншим способом, що використовуються для виробництва ціпків, парасольок, ручок для інструментів або подібних виробів; деревина лущена та аналогічна: 4404 10 00 00 - хвойних порід; 4404 20 00 00 - листяних порід».

До цієї товарної позиції включаються:

(1) Деревина бондарна, що являє собою розщеплені лозини верби, лісового горіху, берези і т.д., покриті корою або начорно обкоровані та використовувані для виготовлення обручів для бочок, переносних загороджень і т.д. Деревина бондарна переважно пакується у в`язки чи мотки.

Деревина бондарна, обрізана до необхідної довжини і з пазами на кінцях для кріплення у виробництві бочок, включається до товарної позиції 4416.

(2) Колоті колоди, що являє собою стовбури чи гілки дерев, колоті вздовж. Вони широко застосовуються як підпірки в квітництві та сільському господарстві, для огорож і в ряді інших випадків як дранки для стелі чи покрівель.

(3) Загострені палі, кілки і стовпи (включаючи кілки огорожі), що являють собою круглі чи розколоті колоди, загострені на кінцях, незалежно від того, обкоровані вони чи не обкоровані, просочені консервантами чи не просочені, але не розпиляні вздовж.

(4) Лісоматеріали (тонкі сортименти), обтесані, але не обточені, не вигнуті або не оброблені іншим способом, що мають довжину і товщину, яка підходить для виробництва палиць, батогів, ключок для гри в гольф, парасольок, ручок для інструментів, мітел і т.д., ручок малярських пензлів тощо.

Аналогічні деревинні матеріали, стругані, обточені (на звичайному токарському верстаті чи на спеціальному верстаті для обробки довгомірних виробів круглого перерізу), вигнуті чи надалі оброблені іншим способом, яким надана форма ручок парасольок, палиць, ручок для інструментів і т.д., включаються до товарних позицій, до яких входять відповідні вироби.

(5) Деревна тріска (деревина лущена), тобто деревина, розділена на шари, лущена чи іноді розпиляна на гнучкі, вузькі, тонкі та однакові смужки, які використовують для плетива і виготовлення сит, коробочок із тріски, кошиків із тріски, коробочок для ліків, коробочок для сірників і т.д. Сюди також включають аналогічні смужки деревинних матеріалів для виробництва сірникової соломки і цвяшків для черевиків і туфель.

До цієї товарної позиції також включаються деревинні стружки, переважно з деревини бука чи лісового горіху, які на вигляд нагадують згорнуту в спіраль тріску і використовуються у процесі виготовлення оцту чи для освітлення рідин; ці стружки відрізняються від стружкових відходів товарної позиції 4401, тому що вони мають однакову товщину, ширину і довжину і рівномірно згорнуті в мотки.

До товарної позиції 4601 «Плетені та подібні вироби з матеріалів для плетіння, зібрані або не зібрані у смуги; матеріали для плетіння, плетені та аналогічні вироби з матеріалів для плетіння, зв`язані у паралельні пасма або ткані у вигляді листів, закінчені або незакінчені вироби (наприклад, килимки, циновки, рогожі та ширми)», товарної категорії 4601 29 90 включають, зокрема ширми (наприклад, з соломи або очерету), використовувані для тих самих цілей, що й грубі циновки, згадані вище, але також придатні для використання у виготовленні огорож і невеликих дамб

При цьому, як слідує з матеріалів справи, згідно умов контракту №2 від 20.01.2023 року та рахунку до нього ОСОБА_1 зобов`язувався поставити замовнику саме матеріали для плетіння за кодом по УКТ ЗЕД .

Вказана обставина також підтверджується, висновком експерта від 21.03.2023 року №23/1/082, який наявний у матеріалах справи (а.с. 16-41) у якому зазначено, що товар «ліщинові елементи» згідно характеристик УКТЗЕД, найбільш повно відповідає характеристикам, які наведено у товарній позиції 4601 «вироби із соломи, трави еспарто та інших матеріалів для плетіння; кошикові вироби та плетені вироби», у товарних категорій 4601 29 90, у товарній підкатегорії 4601 29 90 00 інші.

Аналізуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком суду попередньої інстанції про те, що у Закарпатської митниці були відсутні підстави щодо винесення оскаржуваного рішення про визначення коду товару від 28 січня 2023 року №KT-UA-2023, а відповідачем на доведено правомірності прийнятого рішення, через що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, відтак підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В частині решти доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує, що, оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи, наведені сторонами, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді.

З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Закарпатської митниці Держмитслужби залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 29 травня 2023 року у справі №260/1869/23 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених частиною 4 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. Я. Гудим
судді В. С. Затолочний
В. Я. Качмар
Повний текст постанови складено 13.12.2023 року.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду