Справа № 160/25990/23
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2023-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЗлатіна Станіслава Вікторовича
за участі секретаря судового засіданняДивнич Д.І.
представника позивача представника відповідача Левадна Л.В. Бурхович Я.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ДДС+" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення
Позовні вимоги обгрунтовані наступним:
позивач надіслав до ЄРПН податкові накладні на реєстрацію після спливу граничного строку для їх реєстрації;
у момент реєстрації податкових накладних на всі території України діяв карантин через поширення коронавірусної хвороби під час якої не застосовуються штрафні санкції згідно вимог ПК України;
у момент застосування штрафних санкцій на всі території України діяв воєнний стан, що є форс-мажором, який визначений п. 112.8.9 ст. 112 ПК України, під час якого не застосовуються штрафні санкції;
згідно п. 69.1 підроділу 10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні;
вказане свідчить про існування у податковому законодавстві двох норм, які створюють неоднакове правове регулювання один і тих самих правовідносин, а саме: приписи п.52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України та п. 69.1 підроділу 10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України;
чинним податковим законодавством на момент реєстрації податкових накладних позивачем не було врегульовано питання щодо можливості чи неможливості виконання платником податків податкових обов?язків: Порядок підвердження можливості чи немодливості виконання платником податків обов?язків, визначених у п.п. 69.1 ідроділу 10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України та пернеліків документів на підтвердження, затверджений наказом Мінфіну від 29.07.2022 року № 225, набрав чинності 06.09.2022 року, тобто вже після реєстрації податкових накладних позивачем, які були предметом камеральної перевірки, що позбавило позивача права довести неможливість виконання своїх податкових обов?язків станом на дату реєстрації податкових накладних;
Таким чином, в умовах дії карантину та введення воєнного стану, з огляду на діюче станом на день реєстрації податкових накладних законодавство, позивач опинився в ситуації правової невизначеності.
Ухвалою суду від 10.10.2023 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, у якому просить відмовити у задоволенні позову з наступних підстав. Відповідачем під час камеральної перевірки встановлено несвоєчасність реєстрації позивачем податкових наклданих у ЄРПН. За вказане порушення до позивача застосовано штрафні санкції згідно ПК України. Позивач не звертався до податкового органу із заявою відповідно до Порядку підвердження можливості чи немодливості виконання платником податків обов?язків, визначених у п.п. 69.1 ідроділу 10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України та пернеліків документів на підтвердження, затверджений наказом Мінфіну від 29.07.2022 року № 225. Окрім того, деякі податкові накладні складено позивачем до запровадження на всій території України карантину.
Ухвалою суду від 20.11.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Позивач у судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги.
Відповідач у судовому засіданні заперечував проти позову.
Суд, дослудивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, заслухавши пояснення представників сторін, встановив наступне.
Зокрема у акті камеральної перевірки від 24.05.2023 року № 580/32-00-04-03-01-01/40334224 вказано, про порушення позивачем граничних строків реєстрації ПН в ЄРПН:
№ 432732 від 22.11.2019; дата реєстрації 20.12.2019; кількість днів прострочення 5 сума ПДВ 7504,35 грн.;
№ 4833311 від 31.01.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів просточення 567, сума ПДВ 254,40 грн.;
№ 488311 від 09.02.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів прострочення 554; сума ПДВ 444,60 грн;
№ 4835711 від 31.05.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів прострочення 447; сума ПДВ 507 грн.;
№ 4828111 від 25.05.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів прострочення 447; сума ПДВ 493.92 грн.;
№ 4833111 від 28.06.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів прострочення 417; сума ПДВ 2311.08 грн.;
№ 485111 від 07.06.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів прострочення 432; сума ПДВ 626.4 грн;
№ 485511 від 05.07.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів прострочення 401; сума ПДВ 439.2 грн.;
№ 4848811 від 16.08.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів прострочення 355; сума ПДВ 254.4 грн.;
№ 4858311 від 23.08.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів прострочення 355; сума ПДВ 338 грн.;
№ 4814411 від 17.09.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів прострочення 325 сума ПДВ 254,40 грн.;
№ 486211 від 08.10.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів прострочення 309; сума ПДВ 468.84 грн.;
№ 4818911 від 18.10.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів прострочення 294; сума ПДВ 507 грн.;
№ 4828811 від 30.11.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів прострочення 264; сума ПДВ 126.16 грн.;
№ 4823711 від 26.11.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів прострочення 264; сума ПДВ 338 грн.;
№ 484211 від 06.12.2019; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів прострочення 248; сума ПДВ 1554.94 грн.;
№ 541311 від 31.05.2019; дата реєстрації 21.10.2021; кількість днів прострочення 859; сума ПДВ 12.18 грн.;
сума ПДВ 156.48 грн.;
№ 4823411 від 31.01.2020; дата реєстрації 04.09.2020 ; кількість днів прострочення 202; сума ПДВ 626.44 грн.;
№ 4810411 від 12.02.2020; дата реєстрації 04.09.2020; кількість днів простроченн 188, сума ПДВ 400.72 грн.;
№ 469751 від 31.10.2020; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення 298, сума ПДВ 6304.45 грн.;
№ 464541 від 14.11.2020; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення 298 сума ПДВ 1604.87 грн.;
№ 464111 від 02.11.2020; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення 298, сума ПДВ 1961.27 грн.;
№ 421424 від 17.11.2020; дата реєстрації 23.12.2022; кількість днів прострочення 210, сума ПДВ 3755.52 грн.;
№ 462731 від 06.03.2021; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення 298, сума ПДВ 1309.73 грн.;
№ 4611122 від 01.03.2021; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення 298, сума ПДВ 2171.52 грн.;
№ 4610671від 28.05.2021; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення 298, сума ПДВ 3169.34 грн.;
№ 467141 від 22.05.2021; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення 298, сума ПДВ 1129.50 грн.;
№ 466412 від 01.05.2021; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення 298, сума ПДВ 3348.74 грн.;
№ 4610211 від 28.05.2021; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення 298, сума ПДВ 1308 грн.;
№ 469251 від 31.07.2021; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення 298, сума ПДВ 4150.51 грн.;
№ 463551 від 11.09.2021; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення 298, сума ПДВ 7534.66 грн.;
№ 4611521 від 30.10.2021; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення 298, сума ПДВ 3217.32 грн.;
№ 464551 від 12.11.2021; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення 298, сума ПДВ 2261.51 грн.;
№ 461351 від 06.12.2021; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення
298, сума ПДВ 4818.72 грн.;
№ 4610421 від 20.12.2021; дата реєстрації 21.03.2023; кількість днів прострочення 298 сума ПДВ 4851.84;
№ 4891 від 09.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022 кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 854.97 грн.;
№ 4867 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 188.7 грн.;
№ 4829 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 125.8 грн.
№ 4899 від 08.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 67.52;
№ 4871 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022 ; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 227.5 грн.
№ 4810 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 2681.04 грн.
№ 4832 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 395.09 грн.;
№ 4881 від 07.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 1564.33 грн.;
№ 4819 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 1361.06 грн.;
№ 4897 від 08.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1
сума ПДВ 527.86 грн.;
№ 4887 від 08.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 4180.32 грн.;
№ 4841 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 741.94 грн.;
№ 4856 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 575.64 грн.;
№ 487 від 01.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 113.89 грн.;
№ 4872 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 929.88 грн.
№ 4815 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 377.4 грн.;
№ 4852 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 245.66;
№ 486 від 01.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 87.94 грн.;
№ 4846 від 03.06.2022; дата реєстрацї 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 838.74 грн.;
№ 4833 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 507.67 грн.
№ 4879 від 10.06.2022 ; дата реєстрації 01.07.2022 кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 1293.87 грн.;
№ 4854 від 03.06.2022 ; дата реєстрацїі 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 1885.47 грн.;
№ 4869 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 31.45 грн;
№ 4828 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 62.9 грн.
№ 4855 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 314.5 грн.;
№ 4878 від 04.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 1947.36 грн.;
прострочення 1 сума ПДВ 355.08 грн.;
№ 4845 від 04.06.2022; дата 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 3310.03 грн.;
№ 481 від 01.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 8341.12 грн.;
№ 4870 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 287.88 грн.;
№ 4888 від 08.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 3079.92 грн.;
№ 4816 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 136.76 грн.;
№ 4826 від 02.06.2022; дата рестрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 503.2 грн.;
№ 4865 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 2215.11 грн.;
№ 4822 віж 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 125.8 грн.;
№ 4864 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 157.25 грн.;
№ 4857 від 03.06.2022 ; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 ; сума ПДВ 130.57 грн.;
№ 4868 від 03.06.2022; дата 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 251.6 грн.;
№ 4893 від 08.06.2022 ; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 1018.89 грн.;
№ 4889 від 08.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 1664.04 грн.;
№ 4848 від 04.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 4652.1 грн.;
№ 4861 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 227.5 грн.;
№ 4835 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 336.58 грн.;
№ 4898 від 08.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 164.70 грн.;
№ 4862 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 170.30 грн.;
№ 4814 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 1314.61 грн.;
№ 4859 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 185.27грн.;
№ 4824 від 02.06.2022 ; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 629.45 грн.;
№ 4827 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 1258.19 грн.
№ 4894 від 08.06.2022 ; дата реєстрації 01.07.2022 ;кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 140.81 грн.;
№ 4880 від 07.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 471.60 грн.;
№ 4860 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 771.07 грн.
№ 4896 від 08.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 188.86 грн.;
№ 4831 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 94.35 грн.;
4873 від 03.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 1068.8 грн.;
№ 4895 від 08.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 208.35 грн.
№ 4821 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 170.50 грн.
№ 4825 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 236.76 грн.;
№ 4830 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 480.19 грн.;
№ 4834 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 62.9 грн.
№ 489 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 2590.25 грн.;
№ 4858 від 03.06.2022; дата реєстрацїі 01.07.2022; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 62.9 грн.;
№ 4847 від 03.06.2022 ; дата реєстрації 01.07.2022 ; кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 8141.94 грн.;
№ 4823 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022 кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 1080.65 грн.
№ 485 ВІД 01.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022 кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 125.8 грн.;
№ 4863 від 03.06.2022; дата реєстраціх 01.07.2022 кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 440.3 грн.;
№ 4820 від 02.06.2022; дата реєстрації 01.07.2022 кількість днів прострочення 1 сума ПДВ 896.31 грн.;
№ 4220 від 13.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022 кількість днів прострочення 4 сума ПДВ 9.77 грн.;
№ 428 від 13.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022 кількість днів прострочення 4 -сума ПДВ 200.22 грн.
№ 423 від 08.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022 кількість днів прострочення 4 -сума ПДВ 238.12 грн.;
№ 5221 від 06.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022 кількість днів прострочення 4 сума ПДВ 263.26 грн.
№ 4210 від 13.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022 кількість днів прострочення 4 сума ПДВ 52.12 грн.;
№ 4213 від 13.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022 кількість днів прострочення 4 сума ПДВ 67 грн.
№ 427 від 13.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022; кількість днів прострочення 4 сума ПДВ 740.82 грн.;
№ 424 від 08.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022 кількість днів прострочення 4 -сума ПДВ 560.08 грн.;
№ 5217 від 06.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022 кількість днів прострочення 4 сума ПДВ 622.36 грн.;
№ 5218 від 06.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022 кількість днів прострочення 4 сума ПДВ 63.4 грн.;
№ 5220 від 06.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022 кількість днів прострочення 4 сума ПДВ 236.67 грн.;
№ 4218 від 13.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022 кількість днів прострочення 4 сума ПДВ 62.83 грн.
№ 4217 від 13.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022 кількість днів прострочення 4 сума ПДВ 125.66 грн.
№ 4214 від 13.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022 кількість днів прострочення 4 сума ПДВ 231.14 грн.;
№ 5219 від 06.06.2022; дата реєстрації 04.07.2022 кількість днів прострочення 4 сума ПДВ 217.5 грн.;
№ 4215 від 13.06.2022; дата реєстрації 06.07.2022 кількість днів прострочення 6 сума ПДВ 88.79 грн.;
№ 4219 від 13.06.2022; дата реєстрації 06.07.2022 кількість днів прострочення 6 сума ПДВ 92.59грн.
№ 4216 від 13.06.2022; дата реєстрації 06.07.2022 кількість днів прострочення 6 сума ПДВ 34.82 грн.;
№ 423 від 01.06.2022; дата реєстрації 06.07.2022 кількість днів прострочення 6 сума ПДВ 272 грн.;
№ 4354 від 10.06.2022; дата реєстрації 08.07.2022 кількість днів прострочення 8 сума ПДВ 123.25 грн.;
№ 4356 від 10.06.2022; дата реєстрації 08.07.2022 кількість днів прострочення 8 сума ПДВ 227.58 грн.;
№ 4212011 від 09.06.2022; дата реєстрації 08.07.2022 кількість днів прострочення 8 сума ПДВ 1361.33 грн.;
№ 4351711 від 20.06.2022; дата реєтрації 20.07.2022 кількість днів прострочення 5 сума ПДВ 52.08 грн.;
№ 21 від 30.06.2022; дата реєстрації 18.07.2022 кількість днів прострочення 3 -сума ПДВ 154.24 грн.;
№ 4221 від 21.06.2022; дата реєстрації 18.07.2022 кількість днів прострочення 3 сума ПДВ 169.68 грн.;
№ 4224 від 21.06.2022; дата реєстрації 18.07.2022 кількість днів прострочення 3 -сума ПДВ 94.06 грн.;
№ 439 від 06.04.2022; дата реєстрації 26.07.2022 кількість днів прострочення 12 -сума ПДВ 11.55 грн.;
№ 422413 від 03.06.2022; дата реєстрації 20.07.2022 кількість днів прострочення 20 сума ПДВ 94.84 грн.;
№ 422412 від 02.06.2022; дата реєстрації 20.07.2022 кількість днів прострочення 20 сума ПДВ 1928.1 грн.;
№ 5231 від 24.06.2022; дата реєстрації 20.07.2022 кількість днів прострочення 5 сума ПДВ 31.62 грн.;
№ 4217111 від 16.06.2022 дата реєстрації 02.08.2022 кількість днів прострочення 18 сума ПДВ 337.56 грн;
№ 4223411 від 22.06.2022 дата реєстрації 02.08.2022 кількість днів прострочення 18 сума ПДВ 1032.68 грн;
№ 4422 від 18.02.2022 дата реєстрації 04.08.2022 кількість днів прострочення 21 -сума ПДВ 534.74 грн;
№ 23 від 28.02.2022 дата реєстрації 29.07.2022 кількість днів прострочення 15 сума ПДВ 184.85 грн;
№ 4219911 від 13.07.2022 дата реєстрації 02.08.2022 кількість днів прострочення 2 сума ПДВ 2050.85 грн;
№ 43 від 28.02.2022 дата реєстрації 12.08.2022 кількість днів прострочення 29 сума ПДВ 556.8 грн;
№ 47 від 28.02.2022 дата реєстрації 12.08.2022 кількість днів прострочення 29 сума ПДВ 1900 грн;
№ 48 від 28.02.2022 ; дата реєстрації 15.08.2022 кількість днів прострочення 32 сума ПДВ 475756.02 грн.
№ 25 від 28.02.2022 дата реєстрації 15.08.2022 кількість днів прострочення 32 сума ПДВ 500043.4 грн;
№ 46 від 28.02.2022 дата реєстрації 12.08.2022 кількість днів прострочення 29 сума ПДВ 29.27 грн;
№ 45 від 28.02.2022 дата реєстрації 12.08.2022 кількість днів прострочення 29 сума ПДВ 535.8 грн;
№ 434379 від 16.02.2022 дата реєстрації 22.08.2022 кількість днів прострочення 39 сума ПДВ 5954.64 грн;
№ 435173 від 23.02.2022 дата реєстрації 22.08.2022 кількість днів прострочення 39 сума ПДВ 134598.82 грн;
№ 434206 від 14.02.2022 дата реєстрації 22.08.2022 кількість днів прострочення 39 сума ПДВ 3419.09 грн;
№ 434378 від 16.02.2022 дата реєстрації 22.08.2022 кількість днів прострочення 39 сума ПДВ 104786.05 грн;
№ 434835 від 18.02.2022 дата реєстрації 22.08.2022 кількість днів прострочення 39 сума ПДВ 8655.01 грн;
№ 435004 від 21.02.2022 дата реєстрації 22.08.2022 кількість днів прострочення 39 сума ПДВ 106716.1 грн;
№ 435005 від 21.02.2022 дата реєстрації 22.08.2022 кількість днів прострочення 39 сума ПДВ 5232.73 грн;
Позивач у позовній заяві не заперечує сам факт допущенного ним порушення вимог ПК України в частині несвоєчасної рєстрації податкових накладних у ЄРПН, позивач також не заперечує кількість днів порушення строків реєстрації в ЄРПН та суму ПДВ, які зазначені у несвоєчасно зареєтрованих позивачем податкових накладних.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно до п. 187.1 с. 187 Податкового кодексу України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», незалежно від дати накладення електронного підпису.
У відповідності до п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Згідно з п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а» - «г» цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
З аналізу вказаних правових норм вбачається, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в ЄРПН у строк встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Порушення вказаних строків реєстрації податкових накладних свідчить про наявність порушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафу в залежності від терміну такого порушення, що передбачено п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України.
Судом встановлено, що позивачем порушено граничні строки реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, які викладені в акті камеральної перевірки.
Пунктом 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено право контролюючих органів проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах (підпункт 75.1.1 ст. 75 Податкового кодексу України).
Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова (п. 76.1 ст. 76 Податкового кодексу України).
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу (п. 76.2 ст. 76 Податкового кодексу України).
Згідно із п. 86.2 ст. 86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Згідно з п.п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01.03.2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за:
порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії;
відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу;
порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнанняакцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.
Надаючи правову оцінку вказаним обставинам справи, суд зазначає таке.
Судом встановлено, що Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 06.02.2023 № 58/2023 (затверджений Законом України від 07.02.2023 № 2915-IX) були внесені зміни у статтю 1 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в України» затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX (зі змінами, внесеними Указом Президента України від 07.11.2022 № 757/2022, затвердженим Законом України від 16.11.2022 № 2738-IX , Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, затвердженим Законом України від 15.03.2022 № 2119-IX, Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022, затвердженим Законом України від 21.04.2022 № 2212-IX, Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022, затвердженим Законом України від 22.05.2022 № 2263-IX, та Указом від 12.08.2022 № 573/2022, затвердженим Законом України від 15.08.2022 № 2500-IX), та продовжено строк дії воєнного стану в Україні 05 години 30 хвилин 19.02.2023 строком на 90 діб.
Разом з цим, відповідно до пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01.03.2020 до останнього календарного дня місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.
Перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 01.03.2020 і до останнього календарного дня місяця (включно), в якому завершується дія карантину.
Суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами) з 19.12.2020 до 30.04.2023 на території України карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 20.05.2020 № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та від 22.07.2020 № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».
Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 р. № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.
Відтак штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних у період з 01.03.2020 і до 01.07.2023 року не застосовуються.
Правове значення у контексті застосування пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України має саме факт вчинення відповідного порушення, складом, якого, в даному випадку, є порушення строку реєстрації податкової накладної у ЄРПН. Податкове правопорушення щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних у ЄРПН є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної. Обставини щодо періоду вчинення правопорушення мають значення для визначення розміру нарахованих штрафних санкцій, а не у цілях встановлення застосовності вказаної норми закону у правовій кваліфікації такого правопорушення, як триваючого.
Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12.05.2022 № 2260-IX були внесені зміни до підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України, якими було дозволено в період дії воєнного стану проведення камеральних перевірок щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та інших видів перевірок та встановлено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.
При цьому 27.05.2022 набули чинності зміни, що були внесені Законом «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12.05.2022 №2260-IX в редакцію підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, яким передбачалося, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.
Закон «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12.05.2022 № 2260-IX набув чинності з 27.05.2022 і платникам податків не було надано перехідного періоду, достатнього для реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування, що не були своєчасно зареєстровані у зв`язку з карантином та на які до 27.05.2022 поширювалася дія мораторію, встановленого на період дії карантину.
Норми підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України суперечать нормам пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України, що виражається у тому, що незважаючи на положення, що встановлені у підпункті 69.1, у податкового органу є право застосовувати санкції за будь-які порушення починаючи з 27.05.2022 незважаючи на випадки незастосування відповідальності зазначені у пункті 52-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України.
Суд зазначає про порушення принципу стабільності, що передбачений підпунктом 4.1.9 пункту 4.1 статті 4 Податкового кодексу України, яким встановлено, що зміни до будь-яких елементів податків та зборів не можуть вноситися пізніш як за шість місяців до початку нового бюджетного періоду, в якому будуть діяти нові правила та ставки. Податки та збори, їх ставки, а також податкові пільги не можуть змінюватися протягом бюджетного року.
Виходячи із системного тлумачення норм Податкового кодексу України, а також принципів застосування норм Конвенції з прав людини Європейським судом з прав людини, принцип стабільності передбачає, що окрім того, що норми права повинні бути чіткими та точними, вони повинні бути передбачуваними для суб`єкта на якого вони розповсюджуються.
В окремих ситуаціях, коли цього вимагають принципи правової визначеності та захисту законних очікувань, може виникнути необхідність запровадити перехідні положення відповідно до обставин, чого у зазначеній ситуацій зроблено не було і у позивача виникла ситуація, коли товариство не мало можливості виконати свої обов`язки своєчасно з метою запобігання негативних наслідків.
Окрім зазначеного вище, приймаючи спірне податкове повідомлення-рішення, був порушений принцип правової визначеності та захисту законних очікувань позивача на звільнення від відповідальності, тому що Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12.05.2022 № 2260-IX було скасовано право, яким товариство користувалося до того часу та не було надано часу для вчинення дій щодо своєчасної реєстрації податкових накладних за період карантину без застосування фінансових санкцій.
Принцип стабільності податкового законодавства слугує реалізації правової визначеності. Стабільність податкового законодавства передбачає законні очікування платника податку щодо незмінності правового режиму оподаткування. У рішенні ЄСПЛ у справі «Федоренко проти України» від 30.06.2006 зазначено, що відповідно до прецедентного права органів, які діють на підставі Конвенції, право власності може виступати у формі не лише майна, а й «виправданих очікувань» від ефективного використання права власності. У рішенні ЄСПЛ у справі «Стретч проти Об`єднаного Королівства» від 24.06.2003 майном у значенні статті 1 Протоколу 1 до Конвенції (встановлює право особи на мирне володіння своїм майном) вважається, зокрема, «законне і обґрунтоване очікування набути майно або майнове право».
Підпункт 4.1.9 п. 4.1 ст. 4 Податкового кодексу України породжує у платників податків обґрунтовані «законні очікування» щодо податку або пільг, які застосовуються до такого платника.
За аналогією закону до правовідносин щодо мораторію на застосування штрафних санкцій на період карантину мають застосовуватися положення підпункту 4.1.9 п. 4.1 ст. 4 Податкового кодексу України, яким передбачено стабільність законодавства, в тому числі щодо наданих звільнень від відповідальності.
Суд також зазначає, що Законом № 2260-IX не скасовано пункт 52-1 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України, яким запроваджено звільнення від санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних під час дії карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19). Зазначена норма є самостійною підставою звільнення від відповідальності за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків корегування до податкових накладних, навіть незважаючи на зміни правового регулювання спірних правовідносин. При цьому якщо законодавець мав намір зупинити дію положень пункт 52-1 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України, за правилами юридичної техніки він повинен був внести зміни також в зазначений пункт та прямо визначити обмежене застосування положень пункт 52-1 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України на час дії воєнного стану. Однак цього зроблено не було, як і не була скасована дія вказаної норми.
Оцінюючи дії відповідача в частині прийняття податкового повідомлення-рішення, суд дійшов висновку, що останній зробив висновок, що норми пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України превалюють над нормами пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України.
Суд критично ставиться до таких тверджень з огляду на те, що станом на час проведення перевірки, винесення спірного податкового повідомлення-рішення діяли обидві норми, так як з 24.02.2022 до 01.07.2023 року воєнний стан та карантин діяли паралельно.
Суд звертає увагу на те, що згідно положень підпункту 4.1.4 п. 4.1. ст. 4 та п. 56.21 ст. 56 Податкового кодексу України платник податків має право обирати найбільш сприятливу норму Податкового кодексу України чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.
ЄСПЛ у пунктах 52, 56 рішення від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України» зазначив, що тлумачення й застосування національного законодавства є прерогативою національних органів. Суд, однак, зобов`язаний переконатися в тому, що спосіб, у який тлумачиться й застосовується національне законодавство, призводить до наслідків, сумісних із принципами Конвенції з погляду тлумачення їх у світлі практики Суду. На думку ЄСПЛ, відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення, порушує вимогу «якості закону», передбачену Конвенцією, і не забезпечує адекватний захист від свавільного втручання публічних органів державної влади в майнові права заявника. Таким чином, у випадку існування неоднозначного або множинного тлумачення прав та обов`язків особи в національному законодавстві, органи державної влади зобов`язані застосувати підхід, який був би найбільш сприятливим для особи.
Відповідно до вимог принципу правової визначеності, правозастосовний орган у випадку неточності, недостатньої чіткості, суперечливості норм позитивного права має тлумачити норму на користь невладного суб`єкта (якщо однією зі сторін спору є представник держави або органу місцевого самоврядування), адже якщо держава нездатна забезпечити видання зрозумілих правил, то саме вона і повинна розплачуватися за свої прорахунки. Це так зване правило пріоритету норми за найбільш сприятливим для особи тлумаченням.
Конституційний Суд України також посилається на принцип правової визначеності, наголошуючи на тому, що він є необхідним компонентом принципу верховенства права. Конституційний Суд України зазначає, що елементами верховенства права є принципи рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі (абзац другий підпункту 5.4 пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22.09.2005 № 5-рп/2005). Принцип правової визначеності означає, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки (абзац третій підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 29.06.2010 № 17-рп/2010).
Як вказав Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Ольссон проти Швеції», норма національного закону не може розглядатися як право, якщо її не сформульовано з достатньою точністю так, щоб громадянин мав змогу, якщо потрібно, з відповідними рекомендаціями, до певної міри передбачити наслідки своєї поведінки. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини поняття "якість закону" означає, щонаціональне законодавство повинне бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на права осіб (рішення у справах «Олександр Волков проти України», «C.G. та інші проти Болгарії»). Окрім того, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідальність за подолання недоліків законодавства, правових колізій, прогалин, інтерпретаційних сумнівів лежить, в тому числі, і на судових органах, які застосовують та тлумачать закони (рішення у справах «Вєренцов проти України», «Кантоні проти Франції»).
Вимога щодо «якості закону» та обов`язок суду застосувати найбільш сприятливий для особи спосіб тлумачення закону, який не відповідає визначеним критеріям якості закону, ґрунтуються передусім на положеннях ч. 1 ст. 57 Конституції України, яка встановлює, що кожному гарантується право знати свої права і обов`язки.
Із цієї конституційної норми вбачається те, що у випадку встановлення судом того факту, що закон сформульований у спосіб, який не дозволяє особі знати свої права і обов`язки, застосування (тлумачення) такого закону повинно відбуватися судом на користь особи, яку позбавили (звузили) на підставі цього закону певного права або встановили (розширили) для неї нові обов`язки.
На час проведення камеральної перевірки ТОВ, винесення спірного податкового повідомлення-рішення та розгляду справи в суді першої інстанції одночасно діяли дві норми, які звільняють від відповідальності за одні й ті ж порушення вимог Податкового кодексу України, але мали місце під час дії різних обставин.
Відтак, за критеріями ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що відповідач діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України, необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для вчинення дій, без урахуванням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав позивача і цілями, на досягнення яких спрямована така дія, а тому прийняте рішення є протиправним і підлягає скасуванню.
Суд вважає, що відповідач, приймаючи спірне податкове-повідомлення рішення, діяв з порушенням презумпції правомірності рішення платника податків, встановленої в підпункті 4.1.4 пункту 4.1 статті 4 та пункті 56.21 статті 56 Податкового кодексу України, який повинен був бути застосований беручи до уваги наявність правової колізії між нормами Податкового кодексу України.
Згідно приписів статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Звернення до адміністративного суду для захисту прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.
Згідно з абзацом 3 п.112.7 ст. 112 Податкового кодексу України усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.
Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності та фактів які мали місце, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, оскільки в умовах дії карантинних обмежень та введення воєнного стану, з огляду на діюче станом на час реєстрації податкових накладних законодавство, позивач опинився в ситуації правової невизначеності, хоча свій податковий обов`язок виконав.
Аналогічну за своїм змістом правову позицію займає Восьмий апеляційний адміністративний суд у постанові від 18 липня 2023 року у справі № 140/2123/23 (ухвалою Верховного Суду від 17 серпня 2023 року відмовлено у відкритті касаційного провадження).
Таким чином, оскаржуване податкове повідомлення рішення є частково протиправним та підлягає скасуванню у розмірі 596 449,14 грн.
Судові витрати підлягають стягненню з відповідача відповідно до вимог ч.1 ст. 139 КАС України.
Керуючись ст. 241-246 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В іншій частині заявлених позовних вимог - відмовити.
Стягнути з Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ДДС+» сплачену суму судового збору у розмірі 8946,12 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 13 грудня 2023 року.

Суддя С.В. Златін