Справа № 160/15842/22
Суддя: Білак М.В.
Дата ухвалення: 2023-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2023 року

м. Київ

справа № 160/15842/22

адміністративне провадження № К/990/18374/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Білак М.В.,

суддів: Губської О.А., Мельник-Томенко Ж.М.,

секретаря судового засідання: Мамчича Р.В.

за участю:

представника відповідача Мосіної М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за касаційною скаргою Східного офісу Держаудитслужби

на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23 лютого 2023 року (головуючий суддя - Дурасова Ю.В., судді: Божко Л.А., Лукманова О.М.,)

у справі №160/15842/22

за позовом Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради

до Східного офісу Держаудитслужби

про визнання протиправним та скасування наказу.

I. РУХ СПРАВИ

1. У жовтні 2022 року Інспекція з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради (далі - Інспекція) звернулась до суду з позовом до Східного офісу Держаудитслужби (далі -Держаудитслужба), в якому просила визнати протиправним і скасувати наказ від 07 вересня 2022 року №251 «Про призначення перевірки закупівель» (далі - Наказ №251).

2. На думку позивача, спірний наказ є протиправним, незаконним та таким, що підлягає скасуванню з таких підстав:

- дії відповідача щодо призначення перевірки суперечать вимогам частини другої статті 19 Конституції України, оскільки постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, веденого Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні»;

- програмою перевірки закупівель інспекції, затвердженої першим заступником начальника Східного офісу Держаудитслужби 07 вересня 2022 року, не конкретизовано підстави проведення перевірки, що на думку позивача, свідчить про те, що відповідач, призначаючи перевірку закупівель інспекції, не мав чітких підстав та мети, що ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, для здійснення перевірки;

- згідно з програмою метою перевірки є перевірка дотримання вимог законодавства у сфері публічних закупівель та інших нормативно-правових актів, тому є підстави вважати, що відповідачем вжито заходів щодо контролю за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівель.

3. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2022 року відмовлено у задоволенні позовних вимог.

4. Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 23 лютого 2023 року рішення суду першої інстанції скасовано, прийнято нове рішення про задоволення позовних вимог. Визнано протиправним і скасовано наказ Східного офісу Держаудитслужби у Дніпропетровській області «Про призначення перевірки закупівель» від 07 вересня 2022 року №251.

5. Не погоджуючись із рішенням суду апеляційної інстанції, Держаудитслужба звернулась із касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просила скасувати оскаржуване судове рішення та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

6. Ухвалою Верховного Суду від 31 травня 2023 року відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою.

7. У судових засіданнях 09 листопада 2023 року та 07 грудня 2023 року представник відповідачів надав свої пояснення щодо обставин справи та обґрунтувань касаційної скарги.

8. Представник позивача у судовому засіданні 09 листопада 2023 року надав пояснення та просив відмовити в задоволені касаційної скарги, а рішення суду апеляційної інстанції залишити без мін.

II. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

9. 07 вересня 2022 року наказом Східного офісу Держаудитслужби №251 призначено провести протягом 10 робочих днів з 07 вересня 2022 року перевірку закупівель в Інспекції питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради на послуги з надання доступу до автоматизованої системи центральної обробки даних інспекторів з паркування (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером UA-2020-09-04-003988-b), укладання договору про закупівлю та його виконання.

10. Також 07 вересня 2022 року начальником відділу контролю у галузі промисловості, інфраструктури та ЖКГ Східного офісу Держаудитслужби складено, а першим заступником начальника Східного офісу Держаудитслужби затверджено Програму перевірки закупівель Інспекції.

11. Темою перевірки визначено дослідження питань дотримання вимог законодавства під час проведення Інспекцією закупівлі на послуги з надання доступу до автоматизованої системи центральної обробки даних інспекторів з паркування (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2020-09-04-003988-b), укладання договору про закупівлю та його виконання. Встановлено, що період перевірки - це період, починаючи з планування та оприлюднення інформації про закупівлю до повного виконання зобов`язань за договором, укладеним за результатами проведення. Підстава для проведення перевірки: підпункт 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2013 року №631 (далі - Порядок №631).

12. Вказаною програмою визначені наступні питання:

- дотримання вимог законодавства у сфері закупівель під час проведення Інспекцією закупівлі на послуги з надання доступу до автоматизованої системи центральної обробки даних інспекторів з паркування (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2020-09-04-003988-b), укладання договору про закупівлю та його виконання;

- стан розрахунково-платіжної дисципліни та виконання господарських договорів; правильність відображення дебіторської та кредиторської заборгованості; стан претензійно-позовної роботи;

- перевірка інших питань, що стосуються діяльності тендерного комітету та закупівель, які перевіряються;

- проведення зустрічних звірок на підприємствах, в установах та організаціях з метою підтверджену виду, обсягу операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення в обліку об`єкта контролю (за необхідністю).

13. 08 вересня 2022 року посадовою особою Східного офісу Держаудитслужби складено акт про неможливість проведення перевірки закупівель: під час виходу для проведення перевірки закупівель за фактичною адресою Інспекції (місто Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, будинок 60) начальником Інспекції Алейниченко М.М. не допущено посадову особу Держаудитслужби до проведення перевірки закупівель.

14. Представник Інспекції надав письмову відповідь на одному із примірників направлення, де зазначив, що відповідача до перевірки не допущено на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану», а Держаудитслужба, у свою чергу, не уповноважена тлумачити норми законодавства.

15. Інспекція, вважаючи протиправним наказ Держаудитслужби від 07 вересня 2022 року №251 «Про призначення перевірки закупівель», звернулась з вказаним позовом до суду.

III. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

16. Суд першої інстанції відмовляючи в задоволенні позовних вимог виходив з того, що контролюючим органом дотримано вимоги законодавства, як під час прийняття наказу щодо перевірки закупівель, так і під час складення і затвердження Програми перевірки закупівель.

17. Також суд першої інстанції вказав, що положення постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» не поширюються на спірні правовідносини.

18. Суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції зазначив, що постанова Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» поширюється на спірні правовідносини. При цьому проведення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду можливе під час воєнного стану за умови наявності рішення центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах, а також за наявності рішення Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Враховуючи, що матеріали справи не містять рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері про проведення перевірки під час воєнного стану, а Східний офіс Держаудитслужби, який видав спірний наказ, не є центральним органом виконавчої влади, спірний наказ підлягає скасуванню.

V. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

19. У касаційній скарзі відповідач вказує на відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, веденого Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» (далі - Постанова №303) та постанови Кабінету Міністрів України від 07 травня 2022 року №561 «Деякі питання державного фінансового контролю в умовах воєнного стану» (далі - Постанова №561) в частині визначення кола суб`єктів, на яких поширюється дія вказаних постанов.

20. Відповідач наголосив у касаційній скарзі, що суд апеляційної інстанції неправильно застосував норми матеріального права, оскільки обмеження, визначенні Постановою №303, не поширюються на діяльність Державної аудиторської служби та її міжрегіональні територіальні органи. Правомірність проведення заходів державного фінансового контролю під час воєнного стану підтверджується Постановою №561, якою встановлено, що Державна аудиторська служба та її міжрегіональні територіальні органи під час воєнного стану та протягом місяця після його припинення або скасування виконують свої повноваження з урахуванням певних особливостей.

21. Представником Інспекції подано відзив на касаційну скаргу відповідача, в якому він просив оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції залишити без змін, а скаргу - без задоволення. У відзиві вказано, що контроль за дотриманням законодавства про закупівлі, здійснення державного фінансового контролю та бюджетний контроль є різними видами контролю, їх здійснення передбачені різними нормативно-правовими актами. Таким чином, на думку позивача, застосування Закону України від 26 січня 1993 року №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та Закону України від 05 квітня 2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не виключають одне одного при врегулюванні такого виду контролю як дотримання законодавства про закупівлі, оскільки останній нормативно-правовий акт лише виключає свою дію на контроль бюджетного законодавства, який не є предметом спору.

VI. ОЦІНКА ВЕРХОВНОГО СУДУ

22. Верховний Суд, перевіривши і обговоривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), вважає за необхідне зазначити таке.

23. Касаційне провадження у справі відкрито на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України, а саме: відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» та постанови Кабінету Міністрів України від 07 травня 2022 року №561 «Деякі питання здійснення державного фінансового контролю в умовах воєнного стану під час воєнного стану» в частині визначення кола суб`єктів на яких поширюється дія вказаних постанов.

24. Спірні правовідносини склалися з приводу оскарження наказу Східного офісу Держаудитслужби у Дніпропетровській області від 07 вересня 2022 року №251 «Про призначення перевірки закупівель». Вказаним наказом призначено з 07 вересня 2022 року провести протягом 10 робочих днів перевірку закупівель в Інспекції питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради на послуги з надання доступу до автоматизованої системи центральної обробки даних інспекторів з паркування (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером UA-2020-09-04-003988-b), укладання договору про закупівлю та його виконання.

25. Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, дійшов висновку щодо правомірності спірного наказу та про незастосування до спірних правовідносин Постанови №303.

26. Суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції, вказав на наявність підстав для скасування спірного наказу Держаудитслужби, оскільки дія Постанови №303 поширюється на спірні правовідносини та для проведення Держаудитслужбою в умовах воєнного стану перевірки Інспекції - необхідно було рішення центрального органу виконавчої влади, яке відсутнє в матеріалах справи.

27. Як вбачається зі змісту позовної заяви, серед підстав цього позову, позивач, зокрема, зазначив, що на підставі наказу відповідача від 05 липня 2021 року №343 «Про початок здійснення моніторингу закупівель» згідно з переліком, серед яких також була включена закупівля інспекції, унікальний номер якої UA-2020-09-04-003988-b, був проведений моніторинг відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

28. За результатами моніторингу закупівлі, унікальний номер якої UA-2020-09-04-003988-b, «Послуги з надання доступу до автоматизованої інформаційної системи центральної обробки даних інспекторів з паркування, код ДК 021:2015:72310000-1: Послуги з обробки даних)» відповідачем було складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 28 липня 2021 року №314, який затверджено начальником Східного офісу Держаудитслужби та оприлюднено в електронній системі закупівель відповідно до вимог частини шостої статті 8 Закону №922.

29. Не погодившись з вказаним висновком, позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою про визнання протиправним та скасування вказаного висновку про результати моніторингу закупівлі.

30. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у справі №160/14023/21 позовні вимоги задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі №314 від 28 липня 2021 року в частині зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором від 07 жовтня 2020 року №90 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. У задоволенні інших позовних вимог відмовлено.

31. Вказане рішення набрало законної сили 11 січня 2022 року.

32. Наведені обставини дають підстави для висновку, що судами фактично вже була надана оцінка перевірки закупівлі інспекції, унікальний номер якої UA-2020-09-04-003988-b.

33. Про вказаний факт позивач також зазначав у відповіді на відзив на позов (а.с.65), який, на його думку, має значення для правильного вирішення спору. Посилаючись на вказану обставину вважає, що у відповідача були відсутні підстави для призначення перевірки на підставі підпункту 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок, оскільки на закупівлю UA-2020-09-04-003988-b не розповсюджуються обставини укладання договорів до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог законодавства, обставини щодо стану виконання умов договору, внесення змін до нього в тому числі вимог щодо якості, кількості (обсягів) предмета закупівлі, ціни договору, оскільки згідно з рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року у справі №160/14023/21 «..на час прийняття оскаржуваного висновку господарські зобов`язання між сторонами за договором №90 від 07 жовтня 2020 року були припинені виконанням на підставі статті 599 ЦК України, що вбачалося для відповідача ще зі строку дії договору, який аналізувався ним», а також обставини щодо поділу предмета закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедур закупівель/спрощених закупівель у визначеному законодавством порядку. У документах, що були надані Інспекції з питань контролю за паркуванням Дніпровської міської ради не вбачається, що перевірку призначено з підстав підпункту 3 пункту 4 Порядку проведення перевірок.

34. Однак, вказані обставини судом першої інстанції не досліджувались та не були враховані при прийнятті судового рішення.

35. Водночас, суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції та приймаючи нову постанову про задоволення позову, вказані обставини також не встановив та правової оцінки їм не надав, незважаючи на те, що про вказане наголошувалось позивачем в апеляційній скарзі, проте оцінка таким доводам позивача не надавалась.

36. З огляду на наведене, суди попередніх інстанцій вирішуючи спір по суті не звернули увагу на вказані позивачем обставини, не встановили та не перевірили їх.

37. Згідно з пунктами 1, 2 Постанови №303 припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64 "Про введення воєнного стану в Україні".

Протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) в окремих сферах, зокрема щодо запобігання неконтрольованому зростанню цін на товари, які мають істотну соціальну значущість, виключно на підставі рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері.

38. Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05 квітня 2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (Закон №877-V).

39. Статтею 1 Закону №877-V визначено, що державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

40. У свою чергу, колегія суддів наголошує, що Держаудитслужби спірним наказом призначила перевірку щодо фінансового контролю Інспекції.

41. Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затверджену постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (надалі - Положення №43) Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

42. Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель; здійснює контроль за: цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів; досягненням економії бюджетних коштів і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів; цільовим використанням і своєчасним поверненням кредитів (позик), отриманих під державні (місцеві) гарантії; достовірністю визначення потреби в бюджетних коштах під час складання планових бюджетних показників та відповідністю взятих розпорядниками бюджетних коштів бюджетних зобов`язань відповідним бюджетним асигнуванням, паспорту бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу в бюджетному процесі); відповідністю взятих розпорядниками бюджетних коштів довгострокових зобов`язань за енергосервісом затвердженим в установленому порядку умовам закупівлі енергосервісу; дотриманням законодавства на всіх стадіях бюджетного процесу щодо державного і місцевих бюджетів; дотриманням законодавства про закупівлі та ін. (підпунктами 3,4 пункту 4 Положення №43).

43. Отже, органами Держаудитслужби виконуються завдання щодо контролю за дотримання законодавства про закупівлі відповідно до положень Закону України від 26 січня 1993 року №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII).

44. Відповідно до частини першої статті 2 Закону №2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

45. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

46. Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України (частини друга, третя статті 2 Закону №2939-XII).

47. Як вбачається зі змісту судових рішень, суди попередніх інстанцій вирішуючи спір по суті обмежились лише висновком щодо застосування/незастосування до спірних правовідносин Постанови №303.

48. Водночас, як вбачається з матеріалів справи, Держаудитслужба у своєму відзиві на позов вказувала, що правомірність проведення заходів державного фінансового контролю під час воєнного стану підтверджується постановою Кабінету Міністрів України від 07 травня 2022 року №561 «Деякі питання здійснення державного фінансового контролю в умовах воєнного стану під час воєнного стану» (далі - Постанова №561) якою встановлено, що Державна аудиторська служба та її міжрегіональні територіальні органи під час воєнного стану та протягом місяця після його припинення або скасування виконують свої повноваження з урахуванням певних особливостей. У зв`язку з чим, Держаудитслужба вважає, що спірний наказ від 07 вересня 2022 року №251 «Про призначення перевірки закупівель» виданий на підставі повноважень, що передбачені Конституцією та законами України.

49. Однак, суди попередніх інстанцій наведені відповідачем аргументи не перевірили та відповідної правової оцінки не надали.

50. Таким чином, суди попередніх інстанцій не з`ясували, чи підлягає застосуванню до спірних правовідносин Постанова №561.

51. З огляду на те, що на момент прийняття спірного наказу діяла не лише Постанова №303, але й Постанова №561, то судам необхідно було з`ясувати доцільність застосування до спірних правовідносин вказаної постанови, враховуючи те, що саме на її застосуванні наполягав відповідач посилаючись на правомірність спірного наказу.

52. У касаційній скарзі, скаржник також вказує на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норми матеріального права, оскільки обмеження визначені Постановою №303, не поширюються на діяльність Державної аудиторської служби та її міжрегіональні територіальні органи. Правомірність проведення заходів державного фінансового контролю під час воєнного стану підтверджується Постановою №561, якою встановлено, що Державна аудиторська служба та її міжрегіональні територіальні органи під час воєнного стану та протягом місяця після його припинення або скасування виконують свої повноваження з урахуванням певних особливостей.

53. Крім того, належне встановлення обставин справи, визначених у пунктах 26-30 цієї постанови, на підставі належних та допустимих доказів та аналізу відповідних обґрунтувань учасників справи, є також необхідним для правильного вирішення спору.

54. У зв`язку з наведеним рішення судів попередніх інстанцій не можна вважати законними й обґрунтованими.

55. Встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій і якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційним судом не встановлено, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанцій, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів.

56. Крім того, дослідження доказів, встановлення фактичних обставин справи або їх переоцінка, виходить за межі повноважень Верховного Суду, визначених статтею 341 КАС України. Виходячи з визначених процесуальним законом меж, предметом касаційного перегляду можуть бути виключно питання права, а не факту.

57. Верховний Суд звертає увагу, що одне із призначень обґрунтованого судового рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті, та надати стороні можливість його оскарження у разі незгоди з аргументами суду. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися публічний контроль за здійсненням правосуддя.

58. Це означає, що судове рішення має містити пояснення (мотиви), чому суд вважає ту чи іншу обставину доведеною або не доведеною, чому суд врахував одні докази, але не взяв до уваги інших доказів, чому обрав ту чи іншу норму права (закону), а також чому застосував чи не застосував встановлений нею той чи інший правовий наслідок. Кожен доречний і важливий аргумент особи, яка бере участь у справі, повинен бути проаналізований і одержати відповідь суду. Залишення без уваги ключових доводів сторони є прямим порушенням процесу.

59. Оскільки вказані вище обставини та фактичні дані залишилися поза межами дослідження судів попередніх інстанцій, з урахуванням повноважень касаційного суду (які не дають касаційній інстанції права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в судовому рішенні) відсутня можливість перевірити правильність їх висновків в цілому по суті спору.

60. Підсумовуючи наведене, Верховний Суд констатує, що висновки судів попередніх інстанцій є передчасними, та такими, що зроблені без повного з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи та з неправильним застосуванням норм матеріального права, а відтак оскаржувані судові рішення не є такими, що відповідають вимогам законності та обґрунтованості, встановленим статтею 242 КАС України.

61. Як обумовлено частиною четвертою статті 353 КАС України, справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

62. Отже, зважаючи на приписи статті 353 КАС України, касаційна скарга підлягає частковому задоволенню, а оскаржувані судові рішення - скасуванню із направленням справи на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.

63. Відповідно до частини п`ятої статті 353 КАС України висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов`язковими для суду першої або апеляційної інстанції при новому розгляді справи.

64. Під час нового розгляду справи необхідно дослідити спірні правовідносини з урахуванням викладених у цій постанові висновків, надати оцінку вказаним обставинам й аргументам сторін із наведенням мотивів їх врахування чи відхилення та, у залежності від встановленого, правильно застосувати до спірних правовідносин норми матеріального права і постановити рішення відповідно до вимог статті 242 КАС України.

65. З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 341, 344, 353, 356 КАС України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби задовольнити частково.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2022 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 23 лютого 2023 року у справі №160/15842/22 скасувати.

Справу №160/15842/22 направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

Повний текст судового рішення виготовлено 12 грудня 2023 року.

...........................

..........................

...........................

М.В. Білак

О.А. Губська

Ж.М. Мельник-Томенко,

Судді Верховного Суду