Справа № 560/9988/23
Суддя: Ватаманюк Р.В.
Дата ухвалення: 2023-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/9988/23

Головуючий у 1-й інстанції: Драновський Я.В.

Суддя-доповідач: Ватаманюк Р.В.

13 грудня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Ватаманюка Р.В.

суддів: Сапальової Т.В. Капустинського М.М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Керівника Хмельницької окружної прокуратури на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 07 червня 2023 року у справі за адміністративним позовом Керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Чорноострівської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

Позивач звернувся із позовом до Хмельницького окружного адміністративного суду в якому просив:

- визнати протиправними дії державного кадастрового реєстратора відділу №1 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області Ткачук Любов Василівни, які полягають у незаконній зміні 17.01.2023 у Державному земельному кадастрі, а саме відомостей Поземельної книги щодо цільового призначення земельної ділянки із кадастровим номером :04:010:0944 площею 0,4 га, які оформлено протоколом виправлення помилки №8310446 від 17.01.2023, з категорії земель "землі сільськогосподарського призначення - для ведення особистого селянського господарства" на "землі житлової та громадської забудови - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)";

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області забезпечити внесення змін до Державного земельного кадастру, а саме відомостей Поземельної книги щодо цільового призначення земельної ділянки із кадастровим номером :04:010:0944 площею 0,4 га, складу угідь, привівши її у відповідність до відомостей Поземельної книги станом на 17.01.2023, тобто до моменту внесення неправомірних відомостей до Державного земельного кадастру, а саме змінити з категорії земель "землі житлової та громадської забудови - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)" на "землі сільськогосподарського призначення - для ведення особистого селянського господарства".

ІІ. ЗМІСТ СУДОВОГО РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 07.06.2023 позов повернуто позивачеві виходячи з того, що прокурор має намір підмінити Чорноострівську селищну раду Хмельницького району Хмельницької області при здійсненні її повноважень.

ІІІ. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати вказану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт, посилаючись на правову позицію Великої Палати Верховного Суду у справі №903/129/18 від 15.10.2019 вказав, що судом першої інстанції безпідставно не враховано те, що сам факт незвернення Чорноострівської селищної ради до суду з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси жителів територіальної громади, свідчить про те, що указаний орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження.

ІV. ВІДЗИВ НА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ

Відповідач правом подання письмового відзиву на апеляційну скаргу не скористався, що в силу вимог ч. 4 ст. 304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

V. РУХ СПРАВИ У СУДІ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

Ухвалою суду від 13.09.2023 відкрито апеляційне провадження у справі та призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо доказів для прийняття законного і обґрунтованого рішення, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження на підставі ст.312 КАС України.

VІ. ПОЗИЦІЯ СЬОМОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО АДМІНІСТРАТИВНОГО СУДУ

Апеляційний суд не погоджується з висновками суду першої інстанції за такими доводами.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст.171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно пункту 7 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

У частинах третій та четвертій статті 53 КАС України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Зазначені норми поширюються на всі стадії адміністративного судового процесу, стосуються позовних заяв, апеляційних і касаційних скарг.

Отже, реалізація прокурором права на подання позову в інтересах держави потребує обґрунтування, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Правовий статус прокурора визначено Конституцією України та Законом України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII (далі Закон № 1697-VII).

Згідно ч. 3 ст. 23 Закону № 1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (частини четверта стаття 23 вказаного вище Закону).

З наведеного слідує, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

За правовою позицією, наведеною у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Повертаючи позовну заяву суд першої інстанції дійшов висновку, що в даному випадку прокурор звертається до суду із позовом в інтересах держави в особі Чорноострівської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області, однак не надає жодних доказів відмови цього органу місцевого самоврядування - позивача, самостійно звернутися з позовом про усунення порушень земельного законодавства державним кадастровим реєстратором чи неналежного здійснення повноважень цим суб`єктом владних повноважень, і повідомлення про звернення до суду суб`єкта владних повноважень.

Стосовно таких висновків колегія суддів зазначає, що в даній справі предметом спору є дії державного кадастрового реєстратора відділу №1 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, які полягають у зміні 17.01.2023 у Державному земельному кадастрі відомостей Поземельної книги щодо цільового призначення земельної ділянки, які оформлено протоколом виправлення помилки.

Обґрунтовуючи правомірність звернення до суду прокурор вказує, що органом, уповноваженим на видачу витягів з містобудівної документації, є Чорноострівська селищна рада.

Тобто органом, уповноваженим здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, є Чорноострівська селищна рада, яка діє від імені територіальної громади, права якої порушуються внаслідок недотримання порядку використання земельних ділянок за цільовим призначенням, порушення порядку зміни цільового призначення землі без затверджених рішенням сільської ради проектів землеустрою щодо їх відведення згідно п. 23 Перехідних положень Земельного кодексу України, а тому, саме Чорноострівська селищна рада є належним позивачем у спірних правовідносинах.

Хмельницькій обласній прокуратурі відповідно до листа селищної ради від 06.03.2023 за №346 стало відомо про зміну цільового призначення працівниками Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області на території Чорноострівської селищної ради.

При цьому на момент звернення позивача до суду Чорноострівською селищною радою заходів представницького характеру, спрямованих на усунення виявлених порушень та поновлення інтересів територіальної громади не вжито.

Разом з тим з матеріалів справи вбачається, що позивачем долучено до позову документи та докази, в тому числі копії листів Хмельницької обласної прокуратури, відповідь Чорноострівської селищної ради та повідомлення прокуратури про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави від 01.06.2023.

Таким чином Чорноострівська селищна рада була обізнана про наявні порушення інтересів держави, проте не здійснила захисту інтересів держави.

Відтак, підставою для представництва прокурором інтересів держави в даних спірних правовідносинах є бездіяльність органу, уповноваженого державною здійснювати відповідні функції держави у спірних правовідносинах Чорноострівської селищної ради.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наведено правову позицію, за якої прокурор має право звернутися відповідно до порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", із позовом в інтересах держави, якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави.

Повертаючи позов суд першої інстанції не надав оцінки долученим позивачем документам та наданим поясненням щодо неналежного виконання органом місцевого самоврядування своїх повноважень та не враховано повідомлення окружною прокуратурою Чорноострівської селищної ради про наявність підстав для представництва інтересів держави прокурором в суді та про намір здійснювати представництво інтересів держави шляхом звернення до суду із позовною заявою в інтересах Чорноострівської селищної ради.

При цьому колегія суддів дійшла висновку, що прокурор в повній мірі довів здійснення неналежним чином захисту інтересів держави, що надавало йому право на звернення до суду з цим позовом, а тому порушення судом першої інстанції норм процесуального права призвело до необґрунтованого повернення позову.

VІІ. ВИСНОВОК ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення не відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і підлягає скасуванню, а матеріали адміністративного позову направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Частиною 3 ст. 312 КАС України вказано, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Згідно ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Керівника Хмельницької окружної прокуратури задовольнити.

Ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 07 червня 2023 року скасувати.

Справу направити до Хмельницького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає згідно ст. 328 КАС України.

Головуючий Ватаманюк Р.В.

Судді Сапальова Т.В. Капустинський М.М.