Справа № 640/9616/22
Суддя: Жукова Є.О.
Дата ухвалення: 2023-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 грудня 2023 року м. Київ № 640/9616/22

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши клопотання представника Головного управління Національної поліції в Київській області про розгляд за правилами загального позовного провадження адміністративної справи

за позовомОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції у Київській області
третя особа:Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області
пропро визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Головного управління Національної поліції у Київській області (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 14 березня 2022 року № 56, яким начальника сектору водної поліції відділу реагування патрульної поліції Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 16 березня 2022 року № 49 о/с в частині звільнення начальника сектору водної поліції відділу реагування патрульної поліції Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції;

- поновити майора поліції ОСОБА_1 на посаді начальника сектору водної поліції відділу реагування патрульної поліції Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, з 16 березня 2022 року;

- допустити до негайного виконання рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника сектору водної поліції відділу реагування патрульної поліції Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 16 березня 2022 року по день винесення рішення судом;

- допустити до негайного виконання рішення в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 червня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №640/9616/22 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи та проведення судового засідання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 серпня 2022 року залучено Головне управлінню Національної поліції в Кіровоградській області до участі у розгляді справи № 640/9616/22 в процесуальному статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

29 березня 2023 року від Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла адміністративна справа №640/9616/22 на виконання Закону України № 2825-IX від 13 грудня 2022 р. Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя Журавель В.О.) від 18.04.2023 прийнято до провадження матеріали адміністративної справи №640/9616/22.

У зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_2 у відставку на підставі рішення Вищої ради правосуддя від 03.10.2023 №949/0/15-23 Про звільнення ОСОБА_2 з посади судді Київського окружного адміністративного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.10.2023 справа розподілена судді Жуковій Є.О.

03 листопада 2023 року зазначену справу фактично передано судді Жуковій Є.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.11.2023 прийнято справу №640/9616/22 до провадження судді Жукової Є.О. Розгляд справи розпочато спочатку. Суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановленими ст. ст. 257-262 КАС України без повідомлення (виклику) учасників справи.

15 листопада 2023 року представником Головного управління Національної поліції в Київській області подано клопотання про розгляд справи а правилами загального позовного провадження.

На обґрунтування клопотання представник позивача зазначає про необхідність розгляду справи за правилами загального провадження, оскільки спірні правовідносини є досить складними, зазначена справа має велике значення для сторін спору, а заявлені вимоги не відповідають умовам при яких суд має право розглянути таку справу в порядку спрощеного провадження.

21 листопада 2023 року від представника Головного управління Національної поліції в Київській області надійшло повторне клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, ідентичне за змістом.

Розглянувши заяву представника Головного управління Національної поліції в Київській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд враховує наступне.

Відповідно до статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються КАС України (ч. 5 ст. 12 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згаданою ч. 4 ст. 257 КАС України, а також ч. 4 ст. 12 КАС України вказано чіткий перелік категорій справ, які за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті, а саме справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності$

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пункту 6 частини шостої статті 12 КАС України справами незначної складності є справи у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем заявлено вимоги про визнання протиправним та скасування наказу відповідача про звільнення з роботи та поновлення на роботі.

Таким чином, виходячи з предмету та підстав даного позову, суд звертає увагу, що даний спір не належить до переліку, визначеного частиною четвертою статті 12 КАС України, та не підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Водночас, Кодексом визначено, а саме частиною другою статті 12 КАС України, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Так, дослідивши матеріали справи, враховуючи те, що дана справа, де предметом спору є розгляд питання правомірності рішення про звільнення позивача з публічної служби, суд дійшов висновку, що справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, оскільки вважає, що швидкість вирішення справи вказаної категорії є пріоритетним.

Враховуючи викладене, а також, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, зважаючи на норми Указу Президента України від 17.08.2023 №451/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», та з метою збереження життя та здоров`я людей, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання представника Головного управління Національної поліції в Київській області про розгляд адміністративної справи №640/9616/22 в загальному позовному провадженні, а отже відмовляє в його задоволенні.

Щодо посилань представника відповідача на необхідність виклику для допиту свідків, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, серед іншого такими засобами: письмовими доказами; показаннями свідків.

Згідно з ч.2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.4 ст. 73 КАС України суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Із положень статті 91 КАС України випливає, що показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі. (ч. 1 ст. 65 КАС України).

Відповідно до ч.1-2 статті 92 Кодексу адміністративного судочинства України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Згідно з ч.3 ст. 92 КАС України заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

Тобто, процесуальними нормами встановлені чіткі вимоги до заяви про виклик свідків, які є обов`язковими для врахування сторонами. При цьому, з аналізу наведених норм можна дійти висновку, що така заява може бути подана у випадку розгляду справи з викликом сторін за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

В той же час, обставини, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення, можуть бути встановленні та підтверджені письмовими доказами, тому потреба у допиті свідків відсутня.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17.07.1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 року у справі «Ахеn v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги п.1 ст.6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Додатково суд зазначає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Суд може запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, або з власної ініціативи.

При цьому, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Відтак, сторони не позбавлені можливості подачі доказів на підтвердження своєї позиції або письмових пояснень.

Дослідивши клопотання представника відповідача із запереченнями та клопотанням, матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження та приходить до висновку про залишення заяви представника Головного управління Національної поліції в Київській області без задоволення.

Керуючись вимогами ст.ст. 12, 49, 243, 248, 250, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити клопотання представника Головного управління Національної поліції в Київській області від 15.11.2023 (вх.№77625) та від 21.11.2023 (вх. №79950) про розгляд справи за правилами загального позовного провадження без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Жукова Є.О.