Справа № 240/25790/22
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2023-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/25790/22

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Липа В.А.

Суддя-доповідач - Біла Л.М.

12 грудня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білої Л.М.

суддів: Матохнюка Д.Б. Гонтарука В. М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Житомирської митниці на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 31 липня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Житомирської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до Житомирської митниці Державної митної служби України, в якому просив визнати неправомірним та скасувати наказ начальника Житомирської митниці Державної митної служби України Ольги Ільїнської від 10.10.2022 № 39-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення".

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 31 липня 2023 року позов задоволено в повному обсязі.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

Обгрунтовуючи доводи апеляційної скарги, відповідач відзначив, що оскаржуваним наказом позивачу оголошено догану за вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків, передбачених його посадовою інструкцією, зокрема неправомірне застосування пільг при митному оформленні за митною декларацією від 02.05.2022 № UА 101020/2022/012701. .

Позивач, скориставшись правом подання письмового відзиву на апеляційну скаргу, заперечив проти доводів відповідача та просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а також відсутність клопотань від усіх учасників справи про її розгляд за їх обов`язкової участі, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, позивач призначений на посаду головного державного інспектора митного оформлення «Оліївка» митного посту «Житомир-центральний» Житомирської митниці з 25.06.2021 (наказ №13-о від 25.06.2021).

02.05.2022 позивачем проведено митне оформлення за митною декларацією №UА 101020/2022/012701 в митному режимі імпорту товару «легковий автомобіль марки Hyndai, модель - Sonata, номер кузова НОМЕР_1 , загальна кількість місць, включаючи місце водія - 5, призначення - для перевезення пасажирів, робочий об`єм двигуна 1999смЗ, тип двигуна - бензин, двигун н/в, тип кузова - седан, колісна формула - 4x2, такий, що був у використанні, календарний рік випуску - 2014, модельний рік виготовлення - 2015, дата першої реєстрації - 03.09.2014» за кодом згідно УКТЗЕД, ввезеного громадянкою ОСОБА_2 .

При митному оформленні вищезазначеної митної декларації, товар, ввезений громадянкою ОСОБА_2 був звільнений від сплати митних платежів, із застосуванням преференції 311 (автомобілі легкові, кузови до них, причепи та напівпричепи, мотоцикли, транспортні засоби, призначені для перевезення 10 осіб і більше, транспортні засоби для перевезення вантажів, що ввозяться на митну територію України громадянами).

В графі 47 митної декларації № UA 101020/2022/012701 від 02.05.2022 здійснено умовне нарахування митних платежів, а саме:

код 121 (мито на транспортні засоби та шини до них, що ввозяться на територію України фізичними особами) на суму 12872,16 грн;

код 185 (акцизний податок з ввезених на митну територію України транспортних засобів фізичними особами) на суму 21582,66 грн;

код 128 (податок на додану вартість з ввезених на митну територію України товарів фізичними особами) на суму 32635,28 гривень.

Відповідно до наказу начальника Житомирської митниці від 12.07.2022 № 81 проведено перевірку з окремих питань правильності застосування вимог законодавства України з питань митної справи при оформленої митної декларації від 02.05.2022 № UА101020/2022/012701.

Зі змісту акта про результати перевірки з окремих питань від 05.08.2022 №7 вбачається, що в ході перевірки комісія прийшла до висновку, що посадовою особою відділу митного оформлення «Оліївка» митного поста «Житомир - центральний» головним державним інспектором Олександром Шпиркою:

- не дотримано вимоги щодо застосування пільг зі сплати митних платежів, що передбачені Законом № 2142-IX, при митному оформленні легкового автомобіля марки Hyndai, модель - Sonata за митною декларацією від 02.05.2022 № UА 101020/2022/012701, а саме звільнення від оподаткування тимчасово, з 01 квітня 2022 року на період дії воєнного стану на території України податком на додану вартість, акцизним податком операції з ввезення фізичними особами на митну територію України даного легкового автомобіля у митному режимі імпорту та тимчасово, але не раніше 01 квітня 2022 року, звільнення від оподаткування ввізним митом здійснення пропуску та митного оформлення автомобілів легкових, що ввозяться (пересилаються) на митну територію України для вільного обігу, хоча транспортні засоби були ввезені на митну територію України 25.01.2022 року, поза терміном дії пільгового оподаткування, передбаченого Законом №2142-ІХ;

- не дотримано вимоги пункту 3 Посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення «Оліївка» митного посту «Житомир-центральний» від 01.07.2021 року б/н, в частині виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації, контролю повноти та своєчасності сплати митних платежів, контролю застосуванням декларантом податкових пільг, в частині виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації, зокрема за допомогою інформаційних технологій, в повному обсязі.

На підставі акта про результати перевірки з окремих питань від 05.08.2022 №7, Житомирською митницею винесено наказ від 19.08.2022 № 21-дс "Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_3 та створення дисциплінарної комісії".

Наказом начальника Житомирської митниці від 10.10.2022 №39-дс, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що позивач вчинив дисциплінарний проступок, передбачений п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України "Про державну службу" та вирішено накласти на останнього дисциплінарне стягнення у виді догани.

Рішення про накладення дисциплінарного стягнення було прийнято начальником Житомирської митниці за поданням дисциплінарної комісії від 30.09.2022.

Не погоджуючись з фактом притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про доведеність позивачем власних вимог та наявності підстав для їх задоволення.

Так, на переконання суду першої інстанції, застосовуючи до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани, відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, відповідач повинен був діяти обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, неупереджено, добросовісно та розсудливо, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Так, спірні правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Податковим кодексом України та Митним кодексом України (МКУ), Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 № 889-VIII (далі Закон № 889-VIII) у редакціях, що були чинними на час виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 210 МКУ вивантаження товарів із суден закордонного плавання здійснюються з дозволу митного органу та під його контролем. Товари, вивантажені з судна в зону митного контролю на території морського порту, для митних цілей вважаються такими, що перебувають на складі тимчасового зберігання.

Вивезення товарів із складів тимчасового зберігання, розташованих на територіях морських портів, у межах яких є пункти пропуску через державний кордон України, здійснюється на підставі рішення митного органу про пропуск цих товарів на митну територію України або про відмову в такому пропуску, крім випадків, зазначених у частині п`ятій цієї статті (частина 3 статті 206 МКУ).

До закінчення строків зберігання що перебувають на тимчасовому зберіганні під митним контролем, повинні бути, зокрема, відправлені під митним контролем до інших митних органів для їх подальшого митного оформлення (частина 4 статті 204 МКУ).

Слід також зазначити, що Законом №2142-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства на період дії воєнного стану», який набрав чинності з 01.04.2022 внесено зміни до Податкового кодексу України, зокрема внесено зміни до п.69.24 підрозділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України (далі ПК України) та встановлено, що тимчасово, з 1 квітня 2022 року на період дії воєнного стану на території України звільняються від оподаткування податком на додану вартість, акцизним податком операції із ввезення фізичними особами на митну територію України автомобілів легкових, кузовів до них, причепів та напівпричепів, мотоциклів, транспортних засобів, призначених для перевезення 10 осіб і більше, транспортних засобів для перевезення вантажів у митному режимі імпорту.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону №2142-ІХ розділ ХХІ Прикінцеві та перехідні положення МК України доповнено пунктом 911, який передбачає, що тимчасово, на період з дня набрання чинності Законом України Про внесення змін до Податкового кодексу України, але не раніше 1 квітня 2022 року до припинення чи скасування воєнного стану на території України, пропуск та митне оформлення товарів, що ввозяться (пересилаються) на митну територію України для вільного обігу, здійснюється з урахуванням таких особливостей: звільняються від оподаткування ввізним митом в тому числі автомобіля легкові, кузови до них, причепи на напівпричепи, мотоцикли, транспортні засоби, призначені для перевезення 10 осіб і більше, транспортні засоби для перевезення вантажів, які ввозяться громадянами на митну територію України для вільного обігу.

01.07.2022 набрав чинності Закон України Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо перегляду окремих пільг з оподаткування від 21.06.2022 №2325-ІХ (далі Закон №2325-ІХ), згідно якого внесено зміни до Податкового та Митного кодексів України відповідно до яких, зокрема з 01.07.2022 втратили чинність: пункт 69.23 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України, абзац другий підпункту 1 та підпункти 2 та 4 пункту 911 розділу ХХІ Прикінцеві та перехідні положення МК України; пункти 69.24 та 69.25 підрозділу ХХ Перехідні положення ПК України та абзаци перший, третій та четвертий підпункту 1 пункту 911 розділу ХХІ Прикінцеві та перехідні положення МК України.

Тобто, пропуск та митне оформлення товарів, що ввозилися (пересилалися) на митну територію України для вільного обігу звільнялися від оподаткування ввізним митом в тому числі автомобіля легкові, кузови до них, причепи на напівпричепи, мотоцикли, транспортні засоби, призначені для перевезення 10 осіб і більше, транспортні засоби для перевезення вантажів, які ввозилися громадянами на митну територію України для вільного обігу діяло у період часу з 01.04.2022 по 01.07.2022.

Як встановлено судом першої інстанції, ввезення легкового автомобілю марки марки Hyndai, модель - Sonata, на митну територію України було здійснено шляхом судозаходу морського судна "YOUNG SHIN" в пункті пропуску "Чорноморський морський порт" ВМО № 3 м/п "Чорноморськ-порт" Одеської митниці 25.01.2022 за лінійний коносаментом YHSMASCHR211221 від 21.12.2021, відповідно якого отримувачем вантажу є «ТО ТНЕ ORDER OF STARK AGENCY LLC», 34 GRADONACHALNYTSKA STR, 65029, ODESSA.

На вказаному коносаменті посадовими особами Одеської митниці 25.01.2022 було проставлено штамп "Під митним контролем".

Тобто, як вірно зазначено судом першої інстанції, відмітка на коносаменті YHSMASCHR211221 "Під митним контролем", що проставлена посадовими особами Одеської митниці 25.01.2022, свідчить про тимчасове зберігання легкового автомобіля марки Hyndai, модель - Sonata, під митним контролем Одеської митниці, а не про початок митного оформлення.

При цьому, судом встановлено, що з метою митного оформлення легкового автомобіля марки Hyndai, модель - Sonata до Житомирської митниці митним брокером ФОП ОСОБА_4 було подано попередню декларацію типу «ІМ ЕЕ» № UA101020/2022/009855, яка була оформлена із застосуванням митних преференцій (код - 311), що зазначено у графі 36 митної декларації.

Судова колегія відзначає, що попередня митна декларація типу ЕЕ є документом контролю доставки товару, оскільки не містить достатніх відомостей для випуску товарів у вільний обіг, тобто не є митною декларацією, заповненою у звичайному режимі, проте, в розумінні вказаних положень при поданні попередньої декларації разом із додатковою декларацією є митною декларацією заповненою у звичайному режимі.

Також з матеріалів справи встановлено, що попередня декларація типу «ІМ ЕЕ» № UA101020/2022/009855 від 15.04.2022 разом із інвойсом із зазначенням власника транспортного засобу та іншими документами, слугували підставою пропуску працівниками Одеської митниці на митну територію України легкового автомобіля марки Hyndai, модель - Sonata саме 28.04.2022, що підтверджується, серед іншого, інформацією в ЄАІС Держмитслужби. Цього ж дня працівниками Одеської митниці був складено акт митного огляду, в якому міститься уся необхідна інформація щодо вказаного автомобіля.

В подальшому, 02.05.2022 o 13 год 07 хв до відділу митного оформлення «Оліївка» митного поста «Житомир-центральний» Житомирської митниці декларантом та особою, уповноваженою на роботу з митними органами, ПП "Альянс КАР", в митному режимі «Імпорт 40 ДЕ» подано електронну митну декларацію, якій присвоєно номер UA101020/2022/005496, на товар (графа 31 ЕМД) «легковий автомобіль, був у використанні, марка - Hyundai, модель Sonata, ідентифікаційний номер (кузов) НОМЕР_2 , календарний рік випуску - 2014, модельний рік виготовлення - 2015, об`єм двигуна - 1999 см3, тип двигуна - конвертований для роботи на газі, номер двигуна - немає даних, кількість місць включаючи водія - 5, тип кузова - седан, колісна формула - 4x2, призначений для перевезення пасажирів», країна виробництва (гр. 15) - Корея, та товарносупровідні документи на вказаний товар (транспортний засіб).

Товар (транспортний-засіб) доставлено до митного поста «Житомир-центральний» згідно документу контролю доставки - ЕМД типу ІМ ЕЕ від 15.04.2022 №UA101020/2022/009855, відповідно до якого митницею на кордоні значиться - Пункт пропуску "Чорноморський морський порт", відділ митного оформлення №3 митного поста "Чорноморськ-порт" Одеської митниці.

Відповідно до товарно-супровідних документів та ЕМД №UA101020/2022/0127, відправник товару: дані відсутні; одержувач/імпортер: громадянин України ОСОБА_5 , відповідальна за фінансове урегулювання: громадянка України ОСОБА_2 , декларант та особа, уповноважена на роботу з митними органами - ФОП « ОСОБА_6 ». У графі 47 (нарахування платежів) ЕМД №UA101020/2022/012701 декларантом зазначено наступні ставки платежів: мито (вид платежу 121), основа нарахування - 128721,56 грн, ставка 10%, сума - 12872,16 грн, спосіб платежу - 06, акцизний збір (вид платежу 185), основа нарахування 1999,00 см. куб., ставка 350 EUR, сума - 21582,66 грн, спосіб платежу - 06, ПДВ (вид платежу 128), основа нарахування 163176,38 грн, ставка 20%, сума - 32635,28 грн, спосіб платежу (гр. 43) - 06 (резервний метод).

Декларантом у графі 36 заявлено преференційний режим до задекларованого у митній декларації товару в рамках Закону України від 24.03.2022 № 2142-ІХ, а саме звільнення від сплати ввізного мита, сплати акцизного збору та сплати ПДВ на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання, та внесено до графи 36 ЕМД «преференція» коду пільги «311» (автомобілі легкові, кузови до них, причепи та напівпричепи, мотоцикли, транспортні засоби, призначені для перевезення 10 осіб і більше, транспортні засоби для перевезення вантажів, що ввозяться на митну територію України громадянами).

0122, як вже зазначалося вище, здійснювалося головним державним інспектором відділу митного оформлення "Оліївка" митного поста "Житомир-центральний" Олександром Шпиркою.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції щодо протиправного, на думку суб`єкта владних повноважень, проведення позивачем митного оформлення за митною декларацією від 02.05.2022 № UА 101020/2022/012701 з наданням пільг та умовним повним звільненням від оподаткування відповідно до положень Закону № 2142-ІХ, що призвело до зменшення розміру сплати митних платежів по миту на загальну суму 67090,10 грн. колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідно до ст. 71 МК України, переміщення товарів у митний режим здійснюється шляхом їх декларування та виконання митних формальностей, передбачених цим Кодексом.

Згідно з п.216.4 ст.216 Податкового кодексу України датою виникнення податкових зобов`язань з акцизного податку у ввезення підакцизних товарів (продукції) на митну територію України є дата подання контролюючому органу митної декларації для митного оформлення або дата нарахування такого податкового зобов`язання контролюючим органом у визначених законодавств випадках.

На підставі вищевикладеного колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав вважати, що дії позивача є неправомірними, оскільки датою виникнення податкових зобов`язань у власника транспортного засобу з акцизного податку у ввезення підакцизних товарів (продукції) на митну територію України є дата подання контролюючому органу митної декларації для митного оформлення або дата нарахування такого податкового зобов`язання контролюючим органом у визначених законодавством випадках, що свідчить про правильне застосування позивачем приписів чинної, на день подачі декларації № UА 101020/2022/012701, редакції Закону № 2142-ІХ, тобто з наданням пільг та умовним повним звільненням від оподаткування.

Також, в акті перевірки, відповідачем зазначено, що при виконанні митних формальностей за митною декларацією №UA101020/2022/012701 від 02.05.2022 позивачем не дотримано вимоги щодо внесення результатів виконання митних формальностей до АСМО, передбаченого положеннями пункту 1.7 розділу І Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 631 та визначеними підпунктами 4.5.4 - 4.5.10 пункту 4.5 розділу IV цього Порядку.

Для виконання митних формальностей під час здійснення митного оформлення товарів і транспортних засобів комерційного призначення застосовується автоматизована система митного оформлення, яка згідно з цим Кодексом в автоматичному режимі здійснює, окрім іншого отримання митних декларацій та їх реєстрацію; визначення переліку митних формальностей, обов`язкових для виконання за митною декларацією, залежно від типу митної декларації, митного режиму, особливостей, засобів і способів переміщення товарів через митний кордон України та з урахуванням результатів аналізу ризиків; визначення необхідності участі посадової особи митного органу у виконанні митних формальностей за митною декларацією; призначення посадової особи митного органу для виконання митних формальностей за митною декларацією; та інше (ч. 3 ст. 248 МК України).

Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 631

Митні формальності виконуються у порядку черговості, і у разі, якщо за результати виконання відповідної митної формальності є позитивними, тобто відомості, внесені декларантом, підтверджені (визнані), посадовою особою вноситься відповідна відмітка та здійснюється виконання подальших митних формальностей (п. 4.7 розділу IV Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа).

Зокрема, пунктом 1.7. Порядку передбачено, що результати виконання митних формальностей, визначених підпунктами 4.5.4 - 4.5.10 Пункту 4.5 розділу IV Порядку, вносяться посадовою особою митного органу, яка виконувала відповідну митну формальність, у встановленому порядку до АСМО.

Разом з тим, листом ДМСУ «Щодо внесення відміток до графи Е/І електронної копії МД» від 07.03.2013 № 11.1/2-12.2/2242-ЕП передбачено, що у разі одноосібного оформлення митної декларації фіксування виконання відповідних митних формальностей в графі Е/З електронної копії митної декларації відбувається в автоматичному режимі, без проставлення посадовою особою митного органу відміток в ручному режимі, а у випадку, якщо окремі митні формальності виконуються із залученням інших посадових осіб митного органу до митного оформлення, фіксування їх виконання в графі Е/З повинно здійснюватись відповідними посадовими особами в ручному режимі.

При цьому встановлено, що оскільки виконання митних формальностей за митною декларацією від 02.05.2022 № UА 101020/2022/012701 здійснювалось позивачем одноосібно, тому відомості про результати виконання митних формальностей визначених підпунктами 4.5.4 - 4.5.10 пункту 4.5 розділу IV Порядку останнім не проставлялись.

Водночас, як вірно зазначено судом першої інстанції, головне питання, на яке має дати однозначну відповідь дисциплінарне провадження, - чи є в діянні державного службовця склад дисциплінарного проступку (і якого саме). За відсутності в діянні державного службовця складу дисциплінарного проступку вся інша інформація, отримана в ході дисциплінарного провадження, не має жодного юридичного значення, оскільки в такому випадку дисциплінарна відповідальність державного службовця виключається.

Поруч з цим, приписами статті 74 Закону № 889-VIII встановлено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Відповідно до частин 2, 3 статті 67 Закону № 889-VIII обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.

Зокрема, пунктом 33 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 (далі - Порядок №1039), визначено, що дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

З аналізу дисциплінарної справи судом першої інстанції встановлено, що відповідачем не враховано та не відображено у оскаржуваному наказі та поданні дисциплінарної комісії будь-які відомості, що характеризують позивача як державного службовця, на наведені обставини, що пом`якшують його дисциплінарну відповідальність, а саме відсутність у - нього дисциплінарних стягнень, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень та ставлення його до державної служби, а також про форму та ступінь вини державного службовця та тяжкість наслідків дисциплінарного проступку, як критерії, які повинні враховуватися під час застосування дисциплінарного стягнення відповідно до частини 1 статті 67, частини 1 статті 74 Закону № 889-VIII та мають бути зазначені у поданні дисциплінарної комісії відповідно до пункту 34 Порядку №1039.

Натомість, дисциплінарна комісія не надала оцінку обставинам, що пом`якшують відповідальність державного службовця та можливість застосування іншого (менш суворого) виду дисциплінарного стягнення.

Крім того п.4,5 Порядку №1039 встановлено, що дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів.

Також колегія суддів наголошує, що дисциплінарне провадження тривало 53 дні (з 19.08.2022 по 10.10.2022), однак після спливу 45 - денного строку дисциплінарного провадження суб`єктом владних повноважень вказаний строк не продовжувався (відсутній будь-який доказ на підтвердження вказаної обставини), що на думку суду є порушенням встановленого Порядком №1039 строку дисциплінарного провадження.

Відтак, відповідачем не доведено допустимими та достатніми доказами факт невиконання або неналежного виконання позивачем посадових обов`язків, як об`єктивної сторони дисциплінарного проступку.

Таким чином, оскільки в діях позивача відсутній склад дисциплінарного правопорушення, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону №889, тому відсутні підстави і для притягнення головного державного інспектора відділу оформлення "Оліївка" митного поста "Житомир-центральний" ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

При цьому, наказ Житомирської митниці від 10.10.2022 № 39-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» відповідачем прийнято без врахування всіх обставин, що мають значення для правильного прийняття рішення, без встановлення вини державного службовця, без аналізу характеристики державного службовця з порушенням строку дисциплінарного провадження. Натомість викладені в ньому підстави притягнення особи до дисциплінарної відповідальності носять формальний характер і не містять чіткої інформації щодо складу дисциплінарного проступку.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що наказ Житомирської митниці від 10.10.2022 № 39-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» є протиправним та таким, що підлягав скасуванню.

В контексті викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.

Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, оскільки фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою апелянта з висновками суду першої інстанцій по їх оцінці, а тому не можуть бути прийняті апеляційною інстанцією.

При цьому, надаючи оцінку доводам апеляційної скарги, судова колегія враховує, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Житомирської митниці залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 31 липня 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.

Головуючий Біла Л.М.

Судді Матохнюк Д.Б. Гонтарук В. М.