Справа № 761/16898/23
Суддя: Пономаренко Н. В.
Дата ухвалення: 2023-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/761/570/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2023 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді: Пономаренко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Бражніченко І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві в спрощеному позовному провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови про накладення адміністративного стягання, -

ВСТАНОВИВ:

У травні 2023 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови про накладення адміністративного стягання, відповідно до якої позивач просив суд: скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про порушення правил зупинення, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису) серія 1КІ № від 25.04.2023 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП та закрити провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08.06.2023 в справі відкрито провадження та призначено слухання справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

06.07.2023 року до суду надійшов відзив Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на позовну заяву.

03.08.2023 року до суду надійшло клопотання Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про приєднання письмового доказу.

21.08.2023 року до суду надійшли письмові пояснення позивача ОСОБА_1 по справі.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 18.09.2023 здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) справи за позовом ОСОБА_1 до Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови про накладення адміністративного стягання - в розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання призначене на 08.11.2023 о 16 год. 00 хв. позивач не з`явився, свого представника не направив, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, що підтверджується власноруч підписаною розпискою позивачем, у зв`язку неявкою позивача розгляд справи було перенесено на 12.12.2023 о 15.00 год.

В судове засідання 12.12.2023 о 15 год. 00 хв. позивач не з`явився, свого представника не направив, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином шляхом надсилання судової повістки в електронному вигляді на електронну адресу - ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується довідкою про доставку електронного листа щодо документа «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній» на 12.12.2023 о 15 год. 00 хв., документ доставлено до електронної скриньки: 09.11.2023 14:47:11.

Крім того, про день, час та місце розгляду справи на 12.12.2023 о 15 год. 00 хв. позивач повідомлялася шляхом надсилання судової повістки йому у додаток «Viber», що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» щодо документа «Судова повістка про виклик до суду в справі цивільній» на 12.12.2023 о 15 год. 00 хв., яку надіслано позивачу на номер телефону вказаний ним у позовній заяві.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про залишення позовної заяви позивача без розгляду за наступних підстав.

За ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частина друга статті 44 КАС України передбачає, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За правилами частини першої та другої статті 194 КАС України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Частиною п`ятою статті 205 КАС України закріплено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

В постанові Верховного Суду від 11.09.2018 у справі №460/1829/16-а сформовано правову позицію щодо застосування пункту 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття та без його заяви про розгляд справи за його відсутності. Повторне неприбуття позивача, належними чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, в судове засідання необхідно розуміти як послідовне неприбуття двічі чи більше разів на розгляд справи за наявності у справі достовірних даних (доказів) щодо належного повідомлення позивача про дату, час і місце судового розгляду.

При цьому, наслідки неприбуття в судове засідання особи, яка бере участь у справі встановлені статтею 240 КАС України, відповідно до якої суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Приписи пункту 4 частини першої статті 240 КАС України є імперативними та зобов`язують суд у разі якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, залишити своєю ухвалою позовну заяву без розгляду.

З огляду на вказане, залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов: 1) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання (підготовчого засідання); 2) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності; 3) неявка позивача (повторна неявка, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки; 4) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача; 5) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Вказана правова позиція відповідає правовим висновкам Великої Палати Верховного Суду викладених у постанові від 12.01.2023 у справі №9901/278/21.

Отже, у даному випадку позивач, який належним чином повідомлялась про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання не прибув два рази, не надавши заяву про розгляд справи без його участі та не повідомивши суд про причини неявки.

Варто також зазначити, що Європейський суд з прав людини, практика якого в силу вимог статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є обов`язковою до застосування, у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що «право на суд» та «право на доступ до суду» не є абсолютними. Права можуть бути обмежені, але лише таким способом та до такої міри, що не порушують зміст цих прав (пункт 59 рішення «Де Жуфр де ла Прадель проти Франції», пункт 28 рішення «Станєв проти Болгарії»). Тобто, реалізація права на суд однією зі сторін спору має відбуватись таким чином, щоб не порушувати права іншої сторони».

Крім викладеного суд також враховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 18.12.2019 року по справі №9901/949/18.

«В аспекті наведеного суд першої інстанції зазначив, що у розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Отож, якщо позивач був належним чином повідомлений судом про призначення судових засідань, двічі не прибув у судове засідання без повідомлення поважних причин неявки, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав, то суд першої інстанції дійшов правильного висновку про можливість застосування визначеного частиною п`ятою статті 205 та пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України правового наслідку неявки позивача в судове засідання - залишення позову без розгляду.

Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд, не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору

Законодавче формулювання частини п`ятої «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування».

Згідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, як вбачається з матеріалів справи, позивач належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи в судові засідання на 08.11.2023 на 16 год. 00 хв. та 12.12.2023 на 15 год. 00 хв., але у вказані судові засідання повторно не з`явився, свого представника не направив, заяви про розгляд справи за його відсутності матеріали справи не містять, що, в свою чергу, є підставою для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Згідно з ч. 3 ст. 240 КАС України про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 44, 124, 126, 181, 183, 205, 240, 243, 256, 295 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови про накладення адміністративного стягання, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: