Справа № 686/18212/23
Суддя: Моніч Б.С.
Дата ухвалення: 2023-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 686/18212/23

Головуючий у 1-й інстанції: Чевилюк З.А.

Суддя-доповідач: Моніч Б.С.

06 грудня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Моніча Б.С.

суддів: Кузьмишина В.М. Залімського І. Г.

за участю:

секретаря судового засідання: Смілянець А. Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 06 жовтня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування постанови та рішення,

В С Т А Н О В И В :

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ, КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

12 липня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності і рішення про примусове повернення.

Позивачка просила визнати протиправними та скасувати постанову ПН МХМ №000781 від 11.02.2022 року про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.203 КУпАП та рішення від 11.02.2022 року про примусове повернення ОСОБА_1 до країни походження або третьої країни іноземця або особи без громадянства.

ІІ. ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 27 вересня 2023 року позов залишено без розгляду.

ІІІ. ОЦІНКА СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції вказав на недоведеність позивачем поважності причин пропуску встановленого строку звернення до суду, поінформованість останньої про оформлення щодо неї оскаржуваних документів 11.02.2022 року, вчинення позивачем певних дій: сплата штрафу, придбання квитка до Білорусії, на думку суду свідчать про факти усвідомленого волевиявлення та розуміння обставин та процесів, тому суд задовольнив клопотання відповідача про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском встановленого строку звернення.

ІV. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивачка подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, апелянт вказала, що відповідачем не доведено неповажності причин пропуску позивачем строку звернення до суду, також суд не надав належної оцінки доводам викладеним у позовній заяві та клопотанні про поновлення пропущеного строку звернення, формально поставився до їх оцінки.

Управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області у відзиві на апеляційну скаргу позивача просить залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

V. ОЦІНКА АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Апеляційний суд, перевіривши доводи апеляційної скарги, виходячи з меж апеляційного перегляду, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України, а також, надаючи оцінку правильності застосування судом норм матеріального чи порушення норм процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 2 статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

За правилами частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені у статті 123 КАС України, відповідно до якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Колегія суддів вважає передчасними висновки суду першої інстанції щодо наявності підстав для залишення позовної заяви без розгляду, оскільки системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що звернення до адміністративного суду з позовом після закінчення строків, установлених законом, не має безумовним наслідком повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Так, статтею 123 КАС України передбачено, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання можливості останньому скористатись можливістю подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини поважності пропущеного строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Отже, вказані правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі (частини третя та четверта статті 123 КАС України).

Судом апеляційної інстанції встановлено, що у прохальній частині позовної заяви ОСОБА_1 заявлено клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до положень статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Втім матеріали справи не містять процесуальних рішень, прийнятих за результатами розгляду заявленого позивачем клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду, отже судом першої інстанції фактично не було розглянуто клопотання про поновлення строку звернення суду, і як наслідок не було досліджено та не дано оцінку обставинам, на які посилалась позивачка як на підставу для поновлення строку звернення до суду.

Судомо фактично було відкрито провадження за позовною заявою позивачки без дослідження питання пропуску строків звернення до суду.

Якби судом було дотримано вимог закону на стадії відкриття провадження, то навіть прийшовши до висновку, що наведені у клопотанні про поновленні строку причини не є поважним, суд мав би залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачці вказати інші підстави для поновлення строку.

Зазначених вимог суд першої інстанції не дотримався, що є підставою для скасування винесеної ухвали з підстав порушення вимог процесуального права.

Крім того, винесена ухвала є необґрунтованою, адже суд першої інстанції взагалі не надав оцінки доводам позивачки, наведеним у клопотанні. Так остання не заперечувала факт підписання певних документів, однак вказала, що примірники цих документів їй не вручалися. Також позивачка вказувала на те, що не розуміла мови та змісту винесених щодо неї рішень. Зазначеним обставинам та іншим доводам клопотання суд не надав оцінки, а вдався виключно до цитування клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду. При цьому матеріали справи свідчать, що позивачка дійсно придбавала квиток на виїзд з України 24 лютого 2022 року о 20:00 год. При цьому остання на той час проживала у місті Хмельницьку. Відомо, що саме в цей день розпочалася нова фаза повновномасштабної агресії російської армії проти України і величезна кількість населення рухалася у західному напрямку, тікаючи від війни. Цим обставинам та й іншим, наведеним в клопотанні, суд першої інстанції оцінки не надав.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції в порушення вимог законодавства передчасно залишено без розгляду позовну заяву.

З огляду на наведене, залишення даного позову без розгляду з підстав пропуску строку звернення до адміністративного суду колегія суддів визнає передчасним, оскільки обов`язковою умовою для застосування частини третьої статті 123 КАС України є залишення позовної заяви без руху у разі визнання неповажними підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Однак, матеріали справи не містять таких процесуальних рішень, як і не містять процесуальних рішень щодо заявленого клопотання позивачки про поновлення строку звернення до суду або ж про визнання неповажними підстав для пропуску строку на звернення до суду.

На неможливість залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду без надання позивачеві можливості заявити клопотання про поновлення такого строку Верховний Суд указував у постановах від 11 лютого 2021 року у справі № 140/2046/19, від 10 червня 2020 року у справі № 620/1715/19, від 23 вересня 2020 року у справі № 640/5645/19, від 03 грудня 2020 року у справі № 817/660/18, від 17 березня 2021 у справі № 160/3092/20, від 18 березня 2021 у справі № 640/23204/19, від 20 квітня 2021 року у справі № 640/17351/19, від 14 липня 2022 року 380/10649/21, від 09 червня 2022 року у справі № 160/15960/20, від 05 травня 2022 року у справі № 420/6134/21.

Враховуючи наведене, колегія суддів констатує, що суд першої інстанції неправильно застосував норми процесуального права, внаслідок чого дійшов передчасного висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду, що призвело до постановлення незаконного судового рішення, яке перешкоджає подальшому провадженню у справі.

При цьому колегія суддів зазначає, що наразі суд апеляційної інстанції не надає оцінку поважності або неповажності пропуску строку звернення позивачки з позовом до суду.

З огляду на зазначене, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали дійшов помилкового висновку про залишення позовної заяви без розгляду, а тому, зазначена ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

VI. ВИСНОВКИ СУДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

За змістом частини першої статті 320 КАС підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Підсумовуючи викладене, ухвала про залишення позовної заяви без розгляду підлягає скасуванню в зв`язку з порушенням норм процесуального права з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 06 жовтня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування постанови та рішення скасувати.

Справу направити до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 12 грудня 2023 року.

Головуючий Моніч Б.С.

Судді Кузьмишин В.М. Залімський І. Г.