Справа № 640/27305/21
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2023-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2023 року Справа № 640/27305/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Войтович І.І., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України третя особа -Управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду із позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі відповідач, ДПП НПУ), у якому просить суд:

- визнати протиправним і скасувати наказ відповідача від 05.08.2021 № 520 "Про застосування до працівника УПП у Волинській області ДПП дисциплінарного стягнення" щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону УПП у Волинській області молодшого лейтенанта ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача №892 о/с від 26.08.2021 "По особовому складу" про звільнення зі служби молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;

- зобов`язати відповідача поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу №1 роти №1 роти №1 батальйону УПП у Волинській області у званні молодшого лейтенанта поліції;

- стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 заробітну плату (середній заробіток) за весь час вимушеного прогулу, починаючи з дня звільнення 26 серпня 2021 року по дату поновлення на роботі.

В обґрунтування позову позивач вказав про те, що спірний наказ про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції від 05.08.2021 № 520 ґрунтується на висновках проведеного службового розслідування, на підставі наказу УПП у Волинській області від 01.06.2021 року № 60 «Про призначення службового розслідування». Із зазначеним наказом позивач ознайомився лише в день звільнення 26 серпня 2021 року. Наказ від 05.08.2021 № 520 був реалізований шляхом видання другого спірного наказу №892 о/с від 26.08.2021 про звільнення зі служби.

ОСОБА_1 з проведеним службовим розслідуванням, його результатами, висновками та прийнятими наказами не погоджується, вважає їх протиправними і незаконними, зауважує, що службове розслідування було проведено поверхнево, без урахування всіх обставин, комісією не досліджувались обставини, які визначені в ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2016 року № 2337- VII (надалі - Дисциплінарний Статут) та Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженого наказом МВС України № 893 від 07.11.2018 року, зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 28.11.2018 року за 10355/32807 (надалі - Інструкція № 893).

Позивач вважає, що згідно ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини обставини що пом`ягшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Водночас, відповідно до п.4 розділу IV Інструкції № 893 службове розслідування має встановити наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дія чи бездіяльність) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування, наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій, ступінь вини особи яка вчинила дисциплінарний проступок; обставини що пом`ягшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови які призвели до вчинення дисциплінарного проступку. Та, описова частина Висновку службового розслідування Дисциплінарної комісії від 07.08.2021 не містить зазначення щодо будь-яких порушень, допущених позивачем, крім підозри, вказано про факт перебування позивача на службі в стані алкогольного сп`яніння та перебування без нагрудного знака, без знаків розрізнення та планшетів для ідентифікації особи, що не встановлено і не доведено належним чином та відповідними доказами.

ОСОБА_1 наполягає також, шо основною метою проведення службового розслідування є встановлення наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в діянні (бездіяльності) поліцейського саме з приводу якого було призначено службове розслідування, що забезпечить дотримання прав поліцейських, стосовно якого проводиться службове розслідування, чого на позицію позивача, відповідач не дотримався. В ході службового розслідування обставини вчинення позивачем вимог законодавства не з`ясовані і вина не є доведена, ні матеріали службового розслідування ні інші доводи відповідача не доводять наявності в діях позивача фактів та обставин, які можна було б розцінити як порушення ним службової дисципліни чи Правил етичної поведінки поліцейських і в тому числі щодо порушення носіння однострою та спеціальних засобів. Матеріали службового розслідування відповідно не містять доказів того, що дії позивача завдали істотної шкоди інтересам служби чи такі дії порочать честь працівника поліції, підривають довіру та авторитет органів внутрішніх справ та є несумісними із подальшим проходженням служби. Визначальною обставиною і підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а в подальшому звільнення на підставі спірних наказів став невстановлений і недоведений факт перебування позивача в стані алкогольного сп`яніння під час несення служби.

Позивач зазначив, що сам відповідач стверджує у висновку службового розслідування, що законодавством не врегульовано порядку проведення огляду поліцейського на визначення стану сп`яніння для осіб, які перебувають на робочому місці та така позиція не перешкоджає відповідачу помилковому застосуванню до особи «Інструкції про порядок виявлення у водії транспортних засобів ознак алкогольного сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції» затвердженої Наказом МВС та МОЗ України від 09.11.2015 року № 1452/735, одночасно вказуючи при цьому, що такі особи мають бути оглянуті в закладах охорони здоров`я не пізніше двох годин з моменту виявлення. ОСОБА_1 зауважив про недоречне посилання відповідача на приписи ст. 266 КУпАП, оскільки він не керував транспортним засобом.

Враховуючи положення п. 7, п. 13 Тимчасової інструкції про порядок медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю і стану сп`яніння», затвердженої заступником Міністра охорони здоров`я СРСР 01.09.1988 року № 06-14/33-14 (далі Тимчасова Інструкція) основою медичного висновку питань станів пов`язаних зі споживанням алкоголю повинні служити дані всебічного медичного огляду. Після його завершення проводиться відбір повітря, що видихається або біологічних рідин для дослідження їх на наявність алкоголю. Лабораторні дослідження (повітря що видихається, сечі, слюни) при проведенні огляду є обов`язковими. Кров для аналізів на алкоголь слід брати у виняткових випадках тільки за медичними показаннями (наприклад важкі травми, отруєння). На підставі медичного огляду формулюється висновок, в якому повинно бути чітко охарактеризовано стан оглянутого на момент обстеження.

Позивач наполягає на тому, що керівництвом не було враховано його пропозицію провести належне обстеження на стан алкогольного сп`яніння у сертифікованому медичному закладі, вказує, що йому безпідставно відмовили в такій процедурі та затягували час, який необхідний для належного проведення такого медичного огляду. ОСОБА_1 вважає, що пояснення працівників поліції та складений Акт про відмову від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер» є неналежними доказами доведення обставин зафіксованої службовим розслідуванням підозри про ознаки алкогольного сп`яніння. Відмітив, що після того, як працівниками поліції було складено Акт та відсторонено від несення служби, він самостійно того ж дня звернувся до відповідного закладу та пройшов обстеження. Відповідно до консультативного висновку спеціаліста № 277 від 25.05.2021 року, складеного медичним працівником КП «Волинський медичний центр терапії залежності» о 10 годині 45 хвилин слідує, що позивач тверезий. Вказаний висновок позивач надав до керівництва але останніми не було його враховано, розпорядження про відсторонення від служби не скасовано. Даний висновок позивач долучив також до матеріалів службового розслідування, однак відповідачем такий не був взятий до уваги, не досліджувався. Позивач вважає умисними дій відповідача по не проведенню належного медичного огляду позивача на стан алкогольного сп`яніння, зауважує, що він самостійно вирішив дотриматись належної процедури на встановлення чи спростування підозри перебування ним в стані алкогольного сп`яніння, застосовуючи висновки Верховного Суду у постанові від 04.10.2018 у справі № 806/2272/16, оскільки такі дії мали бути проведенні не пізніше двох годин з моменту виявлення таких обставин. Також, ОСОБА_1 наполягає на тому, що чинним законодавством не передбачено використання під час такого огляду на стан алкогольного сп`яніння службової особи на робочому місці газоаналізатора «Драгер», така перевірка має бути проведена лише за згодою особи.

Позивач наполягає, що він не перебував на службі в стані алкогольного сп`яніння, що підтверджується також відеозаписом який проведено було під час складення Акту відмови, належних доказів такому стану відповідачем не надано, в ході проведення службового розслідування не встановлено та не доведено, застосування неналежного законодавства під час проведення службового розслідування свідчить про недотримання комісією порядку та вимог до такого проведення.

Вказуючи на норму ст. 20 Закону України «Про Національну поліцію», п. 3, п. 4 Наказу МВС України від 19.08.2017 року № 718, яким затверджено Правила носіння однострою поліцейських, щодо правил носіння однострою, позивач звернув увагу, що за весь проходження служби до нього не було застосовано жодного з існуючих видів дисциплінарного стягнення, оскільки ним не вчинялись дисциплінарні проступки, тому оскаржувані накази не є засобом виховання поліцейського та запобіганню вчинення ним дисциплінарних проступків.

Позивач наполягає, що висновок Дисциплінарної комісії не містить відомостей про виявлений та задокументований належним чином склад дисциплінарного проступку в його діях та обов`язкових відомостей, які передбачені п.4 розділу 5 Інструкції № 893 та Дисциплінарним статутом. Враховуючи, що службове розслідування було проведено з порушенням вимог діючого законодавства, склад дисциплінарного проступку, вину не встановлено та не доведено жодними належними доказами, винесені спірні накази відповідно є протиправними та підлягають скасуванню, просить суд поновити його на посаду з якої було звільнено та вказуючи на положення ч. 2 ст. 235 КзПП просить стягнути середній заробіток а час вимушеного прогулу, починаючи з часу звільнення - 26.08.2021.

Суд зазначає, що 24.05.2023, враховуючи п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, вказані матеріали адміністративного позову були отримані Київським окружним адміністративним судом від Окружного адміністративного суду містка Києва та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 24.05.2023 справа розподілена судді Войтович І.І.

09.06.2023, ухвалою Київського окружного адміністративного суду справу прийнято до провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання на 28 червня 2023 року о 09:30 год.

Ухвала суду надіслана сторонам належним чином.

Суд зазначає та враховує у справі відзив відповідача (від 26.11.2021), в якому зазначено про незгоду із позовними вимогами, вважає їх необґрунтованими та такими, що не підлягають виконанню.

Відповідач зазначив, що відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 17.05.2021 № 299, молодого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП у Волинській області ДПП, з вогнепальною зброєю 9мм пістолетом «ФОРТ-17» № НОМЕР_1 та двома магазинами до неї, спорядженими 28 набоями відрядити в оперативне підпорядкування ГУНП у Волинській області до складу мобільних груп з реагування на факти вчинення домашнього насильства з 18.05 до 15.06.2021. Згідно із затвердженим графіком на травень 2021, з 08.00 до 20.00 25.05.2021 в мобільну групу щодо протидії та запобігання домашньому насильству повинні були заступити молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_2 25 травня 2021, близько 09 год. 24 хв. молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння із використанням спеціального технічного приладу «Драгер-6810» оскільки у молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 було виявлено явні ознаки алкогольного сп`яніння, однак ОСОБА_1 категорично відмовився, посилаючись на те, що він не заступав до несення служби, однак це не відповідає дійсності. Відповідно до графіку на травень 2021 року молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_2 повинні були заступати до несення служби з 08:00 год. до 20:00 год. 25.05.2021. Як наслідок, молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 було відсторонено від виконання службових обов`язків та викликано поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону УПП у Волинській області ДПП рядового поліції ОСОБА_3 , який перебував в резерві.

Прибувшими до управління поліції працівники відділу інспекції по особовому складу УКЗ ГУНП у Волинській області, працівниками УПП у Волинській області та Луцького РУП ГУНП у Волинській області, проведено огляд щодо перебування молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 у зв`язку з підозрою в перебуванні на службі в стані алкогольного сп`яніння, наркотичного чи іншого сп`яніння. ОСОБА_1 відмовився пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора алкотест «Драгер 6810» та від добровільного проходження медичного освідування (огляду), що зафіксовано на портативний реєстратор працівників УКЗ ГУНП у Волинській області. Така відмова ОСОБА_1 кваліфікована як порушення вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги на вірність Українському народові, Правил етичної поведінки поліцейських.

Посилаючись на висновки Верховного Суду у постанові від 07.03.2019 справа № 819/736/18 (пункт № 60) та у постанові від 05.03.2020 справа № 815/4478/16 (пункт № 48), норми ст.ст. 1, 18, 64 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 1 Дисциплінарного статуту щодо службової дисципліни, обов`язків поліцейського під час несення служби, додав, що дотримання службової дисципліни означає виконання працівником органів внутрішніх справ законодавчих і підзаконних актів з питань службової діяльності та бездоганне й неухильне додержання правил, що такими нормативними актами передбачені, зокрема Присяги працівника органів внутрішніх справ України, Правил поведінки та професійної етики в ОВС та вимог вказаного Статуту. Також, як передбачено Дисциплінарним статутом, працівник органів внутрішніх справ повинен поважати людську гідність, виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом дотриманні громадського порядку. Та відмітив, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово- дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Твердження позивача про те, що він був тверезий в день несення служби, надав висновок медичного центру №277 від 25.05.2021, відповідач зазначає, що така позиція спростовується, адже молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 був відсторонений від виконання службових обов`язків, у зв`язку з виявленими у нього ознаками алкогольного сп`яніння, та останній від проходження огляду відмовився. Однак молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 після проходження огляду в медичному закладі Комунальне підприємство «Волинський медичний центр терапії залежностей» Волинської обласної ради до місця несення служби не повернувся, та не інформував про те, що має консультативний висновок спеціаліста про те, що він тверезий та може приступити до виконання службових обов`язків.

Застосовуючи також висновки Верховного Суду викладені в постанові від 04.10.2018 у справі № 806/2272/16 про те, що метою забезпечення достовірності результатів медичного обстеження на стан алкогольного сп`яніння, огляд особи повинен бути проведений не пізніше двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення. В іншому випадку результати такого огляду слід вважати недійсними. Відповідач посилаючись також на висновки Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 6 листопада 1992 р. № 9 щодо появи на роботі в нетверезому стані яка є підставою для звільнення незалежно від відсторонення від роботи чи продовжували вони виконувати свою роботу, та додав, що нетверезий стан працівника або наркотичне чи токсичне сп`яніння можуть бути підтверджені як медичним висновком, так і іншими видами доказів (ст.27 ЦПКУ), яким суд має дати відповідну оцінку.

Щодо призначеного службового розслідування, посилаючись на норми ст. ст. 17, 19, п. 6 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», п. 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Національну поліцію», ст.ст. 1, 2, 5, 7, 12 Дисциплінарного статуту, п. 2.1, пп. 2.5.5 п. 2.2, п. 5.4 Інструкції №230, вказує про обґрунтовані підстави призначення службового розслідування згідно отриманого 25 травня 2021 листа з Головного управління Національної поліції у Волинській області за № 1817/01/12/6-2021 від 25.05.2021 (вх. № 3958 від 25.05.2021), в якому було зазначено про скеровані матеріали щодо поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП у Волинській області ДПП молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який маючи явні ознаки алкогольного сп`яніння, відмовився від проходження відповідного огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння, про що складено працівниками ГУНП у Волинській області акт, доданий рапорт начальника УКЗ ГУНП у Волинській області полковника поліції Мартинюка П., акт про відмову від добровільного проходження медичного освідування (огляду) у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння від 25.05.2021 за № 1804/12/6-2021 та графік несення служби мобільних груп щодо запобігання та протидії домашнього насильству особового складу підрозділів ГУНП у Волинській області та УПП у Волинській області на травень 2021 року. Рапорт начальника УКЗ ГУНП у Волинській області полковника поліції ОСОБА_5 містив всі обставини подій 25.05.2021 які відбувались під час проведення інструктажу добового наряду Луцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області, прибуття ОСОБА_1 для заступання до несення служби з явними ознаками алкогольного сп`яніння, який знаходився в однострої, без спеціальних засобів та вогнепальної зброї.

Вказуючи також на позицію Верховного Суду викладену у постанові від 17.08.2019 по справі №806/2555/17 щодо дискредитації звання рядового і начальницького складу, поведінки працівника поліції, дотримання Присяги поліцейського, правил поведінки та етики на службі, наполягає, що Дисциплінарна комісія під час службового розслідування прийшла до вірного висновку, що дисциплінарний проступок вчинений молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 , що виразився в порушенні Присяги працівника поліції, дискредитує честь держави і підриває авторитет Національної поліції України, дане порушення службової дисципліни стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості, низьких ділових та моральних якостей, що дискредитує високе ім`я працівника Національної поліції та є несумісним з подальшим проходженням служби, визначення виду дисциплінарного стягнення здійснювалося з урахуванням принципу справедливості, яке сприяє виправленню та запобігає вчиненню нового дисциплінарного проступку, а також запобігає вчинення порушення службової дисципліни іншими працівниками УПП у Волинській області ДПП.

Відповідач просить суд відмовити в задоволенні позову.

Суд також враховує наявну у справі відповідь на відзив від позивача від 26.11.2021, в якій ОСОБА_1 наполягає на заявлених позовних вимогах, зауважив, що не заперечує проти наказу керівництва на відрядження в оперативне підпорядкування ГУНП у Волинській області, але вказаний графік не був доведений до особового складу та заступання на службу регулювалось в «ручному режимі», що як наслідок призводило до заступання на таку службу без належного відпочинку. Особисто позивач заступав на добовий наряд з 23 на 24 травня 2021 року і не мав змоги і можливості заступити на службу 25 травня 2021 року зранку, оскільки відпочивав після добового наряду. Позивач вказав, що обставини його добового наряду були відомі комісії але не взято останньою до уваги.

Позивач також не заперечував проти того, що о 09 год. 24 хвил. в приміщенні Луцького РУП ГУНП у Волинській області йому було запропоновано пройти обстеження на предмет алкогольного сп`яніння, однак він заперечує твердження відповідача про те, що він відмовився проходити обстеження о 08 год. 20 хвил., позивач пропонував пройти обстеження належним чином, що зафіксовано на відео. Акт про відмову було складено о 09 год. 28 хвил., після того як проведено відеозапис відмови від обстеження на «Драгер». Проміжок часу між складеним актом 09 год. 28 хвил. та отриманим Висновком №277 о 10 год. 45 хвил. складає 1 год. 20 хвилин, що є менше ніж 2 години в межах якої необхідно пройти спірний огляд. Додав, що запропоноване обстеження через «Драгер» є несертифікованим, тому позивач відмовився від такого виду обстеження, чинним законодавством прямо не передбачено використання газоаналізатора «Драгер» для документування факту перебування поліцейського на службі в стані алкогольного сп`яніння, окрім випадків, якщо він керує транспортним засобом. Така перевірка поліцейського на стан алкогольного сп`яніння, саме в такий спосіб при його перебування на службі, без керування транспортним засобом може бути проведена лише за добровільною згодою працівника поліції. На момент проведення цієї процедури позивач вказує, що не керував транспортним засобом.

Також, позивач вказав, що в матеріалах службового розслідування відсутній наказ про відсторонення його від виконання службових обов`язків з 25 травня 2021року, вважає, що керівництвом в незаконний спосіб було його усунуто від обов`язків, зазначення про те, що він не вийшов на службу після проходження обстеження в лікувальному закладі і встановлення того, що він є тверезим, неправомірно використовується відповідачем як одна з обставин якою підтверджуються порушення ним службової дисципліни. Як наслідок, не маючи наказу про відсторонення, позивач вказує, що оскільки було ним підтверджено стан тверезий він був змушений самостійно приступили до виконання службових обов`язків.

Позивач наполягає про недотримання відповідачем порядку встановлення стану алкогольного сп`яніння під час несення служби, що визначений Інструкцією, спірні накази по своїй суті та змісту є протиправними, відповідачем не спростовано належними доказами наведені в позові обґрунтування.

В справі містяться заперечення на відповідь на відзив від відповідача (від 02.12.2021), в яких останній спростовує аргументи позивача щодо порядку проведення медичного обстеження на предмет встановлення факту алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 за обґрунтуваннями аналогічним зазначеним у відзиві на позовну заяву та додатково додає, що відповідно до спільного Наказу Міністерства внутрішніх справи та Міністерства охорони здоров`я України «Про затвердження Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції» встановлено ознаками алкогольного сп`яніння є: запах алкоголю з порожнини рота; порушення координації рухів; порушення мови; виражене тремтіння пальців рук; різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя; поведінка, що не відповідає обстановці. Зазначаємо що вказаний Наказ є єдиним н.п.а в якому вказані ознаки алкогольного сп`яніння. Відповідно, працівниками ГУНП у Волинській області було виявлено вказані ознаки в ОСОБА_1 і йому було запропоновано пройти огляд відразу в приміщенні РУП в м. Луцьк ГУНП у Волинській області. Прилад «Драгер» не заборонений до використання за вказаних обставин щодо позивача, останній розуміючи наслідки запропонованого йому обстеження відповідно відмовився від такого. Акт було складено та підписано позивачем. Відповідач наполягає на дотриманні працівниками ВКЗ ГУНП у Волинській області процедури проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 та на тому, що висновок №277 наданий позивачем складений після двох годин, які є можливими для проведення належного огляду.

Відповідач також вказує про те, що позивач був відсторонений від виконання службових обов`язків, було викликано на службу рядового поліції ОСОБА_3 , який перебував в резерві.

Додатково, щодо самостійних дій позивача приступити до несення службових обов`язків 25 травня 2021 року, відповідач зазначив, що капітан поліції ОСОБА_6 пояснила, що з 08:00 год. 24.05.2021 до 08:00 год. 25.05.2021 заступала до несення служби у складі мобільних груп щодо запобігання та протидії домашнього насильства спільно з лейтенантом поліції ОСОБА_7 . Відповідно до графіку несення служби мобільних груп, щодо запобігання та протидії домашнього насильству, особового складу підрозділів ГУНП у Волинській області та УПП у Волинській області на травень 2021 року. Інформація щодо того, що капітан поліції ОСОБА_6 повинна була заступати з 08:00 год. до 20:00 год. 25.05.2021 замість молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 не відповідає дійсності, оскільки капітан поліції ОСОБА_6 саме була з добового наряду та фізично не могла заступити відразу на денну зміну. Крім того, вищевказаним графіком на травень 2021 року передбачено, що замість працівника УПП у Волинській області ДПП повинен заступати працівник УПП у Волинській області ДПП. Позивач був ознайомлений із графіком. ОСОБА_6 не домовлялась із позивачем про заміну та 25.05.2021 не писала йому жодних повідомлень.

Відповідач наполягає на необґрунтованості позову та просить суд відмовити в задоволенні позову.

У справі також містяться пояснення позивача ОСОБА_1 (від 16.11.2022, 23.11.2022), в яких останній звертає увагу суду на такий доказ як те, що висновок службового розслідування не має ніякої юридичної сили, бо даний документ не зареєстрований у секторі документального забезпечення УПП у Волинській області ДПП; з висновком службового розслідування під підпис позивача ніхто не ознайомив, отримав його копію вже після незаконного звільнення, під час підготовки позову; в п. 1 висновку службового розслідування вказано, що позивач скоїв дисциплінарний проступок під час несення служби 25.05.2021 та дане твердження є завідомо неправдивим, не обґрунтованим і свідчить про умисел дисциплінарної комісії у будь-який спосіб надати видимість законності рішенню щодо звільнення позивача. Позивач у своєму поясненні також вказує на положення п.п. 17,18,19,20 розділу 13 Наказу МВС України від 27.04.20 № 357 Про затвердження Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування органах (підрозділах) Національної поліції України щодо інструктажу нарядів перед заступанням на службу, розділ ІІІ Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, інструктаж якого також проводиться.

Таким чином, щоб заступити на службу і приступити до виконання службових завдань позивач повинен пройти інструктаж та отримати зброю, про що розписатись в книзі нарядів, зброю повинен був отримати в ГУНП у Волинській області (м. Луцьк, вул. Вінниченка, 11).

Згідно наказу МВС України від 07.09.2017 № 757 Про затвердження Порядку використання і зберігання транспортних засобів НПУ ОСОБА_1 мав пройти перед рейсовий медичний огляд та інструктаж і розписатися за нього в книзі інструктажів водіїв, під підпис отримати ключі та документи на службовий автомобіль (два різних журнали), записати в четвертому журналі автомобіль та лише після цього позивач міг приступити до виконання службових обов`язків та нести службу, але позивач вказує, що не міг нести службу в складі мобільної групи щодо запобігання та протидії домашньому насильству без зброї та пішки. Жодного доказу, що позивач перебував на службі дисциплінарною комісією не зібрано і не долучено до матеріалів службового розслідування.

На позицію позивача дисциплінарна комісія не встановила чи ніс він службу 25.05.2021, з 01.06.2021 по 07.07.2021.

З дослідженого відеозапису з камер працівників ВІОС УКЗ ГУНП у Волинській області, з яких встановлено, що: 0000000__0010 07.09.25.05.2021, відбувалась перезмінка у працівників Луцького РУП ГУНП у Волинській області. Молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 перебував у строю, в форменому одязі та з нагрудним знаком. Через деякий час до молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 підійшов майор поліції, який щось сказав останньому та він пішов зі строю в напрямку адміністративної будівлі. Даний відеозапис підтверджує те, що він прибув тверезий і без порушень однострою для заступання.

У назві файла відображено час і дату коли відбувався запис. Дана 25.05.2021. Час зазначено 07:09. Тобто це свідчить, що зйомка відбувалася о 7 год. 09 хв. Таким чином різниця між реальним часом та часом зазначеним на відео складає 1 годину і реальний час зйомки є 08 год. 09 хв.

ОСОБА_1 наполягає на тому, що він не перебував 25.05.2021 в стані алкогольного сп`яніння, документи зібрані в ході службового розслідування не є належними та достовірними доказами вчинення ним дисциплінарного проступку, оскільки зібрані не належним чином з метою умисного підставлення позивача, матеріали не містять доказів того ким саме, якою посадовою особою було встановлено обставини 25.05.2021, яким чином дана особа встановила ознаки сп`яніння, кому дана посадова особа повідомила про обставини події та як позивач мав отримати зборю без інструктажу перед заступанням в наряд. Рапорт про зняття його з наряду взагалі відсутній. Пояснення, зібрані в ході службового розслідування від осіб що фіксували акт не можуть братись до уваги оскільки такі не відповідають дійсності та не відображають усіх обставин подій на момент вирішення питання проходження огляду. Позивач також вказує на неналежне з`ясування обставин добового чергування ОСОБА_6 , яка згідно графіку на травень 2021 року мала заступати 24.05.2021 на день.

Також, позивач додав, що висновок дисциплінарної комісії не містить пояснень безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин та відомостей що характеризуються поліцейського. Комісією не враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

ОСОБА_1 зазначив також про те, що Акт про відмову від добровільного проходження медичного освідування складений не належним чином, бланк не містить в правому верхньому куті посилання на нормативно-правові акти, застосований бланк не є належним доказом, оскільки такий береться до використання в разі коли на підприємстві використовується більше 100 примірників типового документу на рік, що у відповідача у 2021 році не встановлено та не зафіксовано. Акт відмови не містить зазначення часу його складення.

Позивач додав, що він відмовився від проходження освідування а не від проходження огляду на стан сп`яніння. Проходження освідування передбачено КПК України, проходження огляду передбачено нормами КУпАП. Проведення освідування працівниками поліції не передбачено нормами діючого законодавства, на такі дії останні не уповноважені.

Щодо заперечення відповідача на відповідь на відзив позивача, ОСОБА_1 зазначив що 25.05.2021 у нього нібито виявили ознаки алкогольного сп`яніння але жодних фактичних ознак такого сп`яніння у нього не було виявлено.

28.06.2023 судове засідання знято з розгляду у зв`язку з відпусткою судді, наступне судове засідання призначено на 25.07.2023 о 13:00 год., про що сторони по справі повідомлені належним чином.

В підготовче судове засідання призначене на 25.07.2023 о 13:00 год. прибув позивач, представник відповідача не з`явився. У зв`язку із неявкою в судове засідання представника відповідача, суд на місці ухвали відкласти судове засідання на іншу дату та час.

Наступне судове засідання у справі призначено на 23.08.2023 о 11:30 год., про що сторони по справі повідомлені належним чином.

23.08.2023, ухвалою суду залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління Патрульної Поліції у Волинській області Департамент Патрульної Поліції; відкладено підготовче судове засідання на 10.10.2023 о 09:30 год.

Ухвала надіслана сторона по справі належним чином.

10.10.2023 в підготовче судове засідання прибули позивач ОСОБА_1 та представник відповідача Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Олійник І.З.

Представник третьої особи до суду не прибув, подав клопотання із проханням відкласти судове засідання.

Суд, враховуючи думки учасників по справі, на місці ухвалив, відкласти підготовче судове засідання на іншу дату та час.

Наступне підготовче судове засідання призначено на 23.10.2023 о 10:15 год., про що сторони по справі повідомлені належним чином.

18.10.2023 до суду надійшли пояснення по справі від третьої особи.

Третя особа зазначила про необґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 та вказує, що згідно з графіком на травень 2021, який затверджено т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Волинській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_8 та заступником начальника Луцького РУП ГУНП у Волинській області майором поліції ОСОБА_9 , 3 08.00 до 20.00 25.05.2021 в мобільну групу щодо протидії та запобігання домашньому насильству повинні були заступити молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_10 25 травня 2021, близько 09 год. 24 хв. молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння із використанням спеціального технічного приладу «Драгер-6810», оскільки у молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 було виявлено явні ознаки алкогольного сп`яніння, однак він категорично відмовився посилаючись на те, що він не заступав до несення служби та третя особа вважає, що це не відповідає дійсності. Відповідно до графіку на травень 2021 року молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_2 повинні були заступати до несення служби з 08:00 год. до 20:00 год. 25.05.2021. Третя особа наголошує, що лейтенант поліції ОСОБА_1 25 травня 2021 року прибув до Луцького РУП ГУНП у Волинській області на заступання для несення служби та перебував у строю особового складу під час проведення загального інструктажу, що підтверджується відеозаписом з нагрудного відеореєстратора долученого до матеріалів справи.

Враховуючи вказану обставину, молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 було відсторонено від виконання службових обов`язків та викликано поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальйону УПП у Волинській області ДПП рядового поліції ОСОБА_3 , який перебував в резерві.

До Луцького РУП ГУНП у Волинській області прибули працівники відділу інспекції по особовому складу УКЗ ГУНП у Волинській області, працівники УПП у Волинській області та Луцького РУП ГУНП у Волинській області для проведення огляду в молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 у зв`язку з підозрою в перебуванні останнього на службі (роботі) у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння. Лейтенант поліції ОСОБА_1 в категоричній формі відмовився пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора алкотест «Драгер 6810» та від добровільного проходження медичного освідування (огляду) у зв`язку з підозрою в перебуванні на службі (роботі) у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння відмовився. Вказана подія зафіксована на портативний реєстратор працівників УКЗ ГУНП у Волинській області. Зазначені дії «відмова» від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного сп`яніння, кваліфіковані як порушення вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги на вірність Українському народові, Правил етичної поведінки поліцейських. Відповідно до акту про відмову від добровільного проходження медичного освідування (огляду) у зв`язку з підозрою в перебуванні на службі (роботі) у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння від 25.05.2021 за № 1804/12/6-2021 о 08 год. 28 хв. 25 травня 2021 року молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 перебував у Луцькому РУП ГУНП у Волинській області з явними ознаками алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, а саме: поведінка, що не відповідає обстановці. Останньому, старшим інспектором ВІОС УКЗ ГУНП у Волинській області капітаном поліції ОСОБА_11 , було запропоновано пройти огляд за допомогою алкотестера «Драгер-6810» за адресою: АДРЕСА_1 для проходження медичного освідування (огляду) для встановлення факту вживання психоактивної речовини та стану сп`яніння, проте від даної пропозиції ОСОБА_1 , посилаючись на свої конституційні права відмовився.

Третя особа наголосила, що молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 був відсторонений від виконання службових обов`язків, у зв`язку з виявленими у нього ознаками алкогольного сп`яніння, та останній від проходження огляду відмовився. Однак молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 після проходження огляду в медичному закладі Комунальне підприємство «Волинський медичний центр терапії залежностей» Волинської обласної ради до місця несення служби не повернувся, та не інформував про те, що має консультативний висновок спеціаліста про те, що він тверезий та може заступати до виконання службових обов`язків, як наслідок, рядовий поліції ОСОБА_3 ніс службу у свій вихідний день. Також, додатково додає, що опитаний ОСОБА_1 в ході службового розслідування позивач підтвердив своє прибуття на інструктаж о 08 год. 00 хвилин 25 травня 2021 року під час якого капітан поліції ОСОБА_12 пропонував усьому особовому склад продути в пристрій невідомо походження, після чого було позивач подув в даний пристрій та було встановлено, що ОСОБА_1 перебуває в стані алкогольного сп`яніння. Третя особа також відмітила, що враховуючи час встановлення обставин перебування позивача в стані алкогольного сп`яніння та зроблений позивачем висновок № 277 від 25.05.2021 складений медичним закладом о 10 год. 45 хвил., з моменту виявлення ознак сп`яніння 08 год. 28 хв. до моменту проходження обстеження в медичному закладі (10 год. 45 хвилин) пройшло більше двох годин, що підтверджує сам позивач. Застосовуючи, серед іншого, висновки Верховного суду викладені у постанові від 04.10.2018 у справі № 806/2272/16 слідує проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння не пізніше двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення, в іншому випадку результати такого огляду слід вважати недійсними. При огляді справ нетверезий стан працівника може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.

Щодо обставин службового розслідування, третя особа, посилаючись на висновки Верховного Суду викладені у постановах від 07.03.2019 у справі № 819/736/18, від 05.03.2020 у справі №815/4478/16, від 17.08.2019 у справі № 806/2555/17 щодо основи поведінки працівника поліції, суті Присяги працівника поліції, вчинків, які дискредитують звання поліцейського, підривають довіру та авторитет органів і їх працівників в очах громадськості, вказує, що нетверезий стан працівника або наркотичне чи токсичне сп`яніння можуть бути підтверджені, як медичним висновком, так і іншими видами доказів за ст. 27 ЦПКУ, яким суд має дати відповідну оцінку. Додає, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово - дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Під час проведення службового розслідування встановлено склад дисциплінарного проступку ОСОБА_1 , доведено вину, дисциплінарна комісія прийшла до вірного висновку, що дисциплінарний проступок вчинений молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 , що виразився в порушенні Присяги працівника поліції, дискредитує честь держави і підриває авторитет Національної поліції України. Дане порушення службової дисципліни стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості, низьких ділових та моральних якостей, що дискредитує високе ім`я працівника Національної поліції та є несумісним з подальшим проходженням служби. Визначення виду дисциплінарного стягнення здійснювалося з урахуванням принципу справедливості, яке сприяє виправленню та запобігає вчиненню нового дисциплінарного проступку, а також запобігає вчинення порушення службової дисципліни іншими працівниками УПП у Волинській області ДПП.

Третя особа просить суд прийняти вказані пояснення.

23.10.2023 в підготовче судове засідання прибули позивач ОСОБА_1 та представник відповідача Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Олійник І.З.

Ухвалою суду від 23.10.2023 враховуючи згоду учасників по справі, судом на місці ухвалено закрити підготовче провадження у справі у порядку письмового провадження; призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 21 листопада 2023 року о 10:30год., про що сторін по справі повідомлено належним чином.

21.11.2023 до суду прибули позивача ОСОБА_1 , представник відповідача Олійник І.З.

Представник третьої особи подав до суду (20.11.2023) клопотання із проханням розглянути справу у відсутності представника.

В ході розгляду справи по суті позивач ОСОБА_1 підтримав позовні вимоги, просив суд позов задовольнити та представник відповідача просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Додаткових пояснень сторонами до суду не подано.

За відсутності заперечень від позивача та представника відповідача, судом на місці ухвалено здійснювати подальший розгляд справи у порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Заслухавши сторін по справі, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, встановивши правову позицію відповідача, викладену у відзиві та запереченні на відповідь, позицію позивача щодо відзиву відповідача, позицію третьої особи викладену письмових поясненнях, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

ОСОБА_1 , відповідно до частини 2 статті 47, частини 1 статті 49, статті 52 та частини 1статті 56 Закону України «Про Національну поліцію», наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 20.10.2017 №432 о/с прийнятий на службу в поліцію за конкурсом та призначений з 23 жовтня 2017 року по Управлінню патрульної поліції у місті Луцьку, поліцейським роти № 1 батальйону, з посадовим окладом згідно зі штатом, присвоївши йому спеціальне звання рядового поліції та закріпивши за ним спеціальний жетон з індивідуальним номером 0168195.

25 травня 2021 до управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції надійшов лист з Головного управління Національної поліції у Волинській області за № 1817/01/12/6-2021 від 25.05.2021 (вх. № 3958 від 25.05.2021).

У вищевказаному листі зазначено, що до УПП у Волинській області ДПП скеровуються зібрані матеріали відносно того, що поліцейський взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП у Волинській області ДПП молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 , маючи явні ознаки алкогольного сп`яніння, відмовився від проходження відповідного огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння, враховуючи вищевикладене працівниками ГУНП у Волинській області було складено відповідний акт.

Додатками до вищевказаного листа є рапорт начальника УКЗ ГУНП у Волинській області полковника поліції Мартинюка П., Акт про відмову від добровільного проходження медичного освідування (огляду) у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння від 25.05.2021 за № 1804/12/6-2021 (далі -Акт про відмову) та графік несення служби мобільних груп щодо запобігання та протидії домашнього насильству особового складу підрозділів ГУНП у Волинській області та УПП у Волинській області на травень 2021 року (далі - графік на травень 2021 року).

У рапорті начальника УКЗ ГУНП у Волинській області полковника поліції ОСОБА_5 вказано, що 25.05.2021 до відділу інспекції з особового складу УКЗ ГУНП у Волинській області надійшла інформація про те, що під час проведення інструктажу добового наряду Луцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області (далі - Луцького РУП ГУНП у Волинській області) було виявлено, що поліцейський УПП у Волинській області ДПП молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 прибув для заступання до несення служби з явними ознаками алкогольного сп`яніння, який знаходився в однострої, без спеціальних засобів та вогнепальної зброї.

Згідно з графіком на травень 2021, який затверджено т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Волинській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_8 та заступником начальника Луцького РУП ГУНП у Волинській області майором поліції ОСОБА_9 , з 08.00 до 20.00 25.05.2021 в мобільну групу щодо протидії та запобігання домашньому насильству повинні були заступити молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

До Луцького РУП ГУНП у Волинській області прибули працівники відділу інспекції по особовому складу УКЗ ГУНП у Волинській області, працівники УПП у Волинській області та Луцького РУП ГУНП у Волинській області та запропонували молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 пройти освідування на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора алкотест «Драгер 6810». Останній відмовився від проходження відповідного огляду про що було складено акт про відмову від добровільного проходження медичного освідування (огляду) у зв`язку з підозрою в перебуванні на службі (роботі) у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння від 25.05.2021 № 1804/12/6-2021. Вся подія зафіксована на портативний реєстратор працівників УКЗ ГУНП у Волинській області.

Відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 17.05.2021 № 299, молодого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП у Волинській області ДПП, з вогнепальною зброєю 9мм пістолетом «ФОРТ-17» № НОМЕР_1 та двома магазинами до них спорядженими 28 набоями відрядити в оперативне підпорядкування ГУНП у Волинській області до складу мобільних груп з реагування на факти вчинення домашнього насильства з 18.05 до 15.06.2021.

Відповідно до акту про відмову від добровільного проходження медичного освідування (огляду) у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння від 25.05.2021 за № 1804/12/6-2021 п 08.28 25.05.2021 молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 перебував у Луцькому РУП ГУНП у Волинській області з явними ознаками алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, а саме: поведінка. Що не відповідає обстановці, відмова від проходження освідування та (неможливо розібрати). Останньому старшим інспектором ВІОС УКЗ ГУНП у Волинській області капітаном поліції ОСОБА_11 було запропоновано пройти огляд за допомогою алкотестера «Драгер-6810» за адресою: АДРЕСА_1 , для проходження медичного освідування (огляду) для встановлення факту вживання алкогольних напоїв, здачі аналізів для встановлення факту вживання психоактивної речовини та стану сп`яніння, проте від даної пропозиції ОСОБА_1 , посилаючись на свої Конституційні права відмовився.

У вищезазначеному акті підписані капітан поліції ОСОБА_11 , молодший лейтенант поліції ОСОБА_13 , ОСОБА_12 та ОСОБА_14 . З вищевказаним актом молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 ознайомлений та власноруч поставив свій особистий підпис у ньому.

На підставі вказаних документів, відповідно до наказу Управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» від 01.06.2021 №60, Дисциплінарною комісією у складі голови - т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 , та членів комісії: інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_15 , старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_16 та т.в.о. завідувача сектору правового забезпечення управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_17 , проведено службове розслідування у формі письмового провадження та складено висновок, затверджений начальником НУПП у Волинській області ДПП капітаном поліції А.Крутень 07.07.2021.

Проведення службового розслідування було призначено з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку поліцейським взводу № 1 роти № 2 батальйону управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , під час несення служби 25 травня 2021 року.

В ході проведення службового розслідування відібрано пояснення поліцейського ОСОБА_1 , ОСОБА_18 старшого лейтенанта поліції інспектора ВМАЗ УПП у Волинській області, особи, що підписала Акт відмову - ОСОБА_13 молодшого лейтенанта поліції начальника сектору протидії домашнього насильства відділу первенції Луцького РУП ГУНП у Волинській області, ОСОБА_19 капрала поліції поліцейського взводу № 2 роти №4 батальйону УПП у Волинській області, ОСОБА_20 майора поліції заступника начальника Луцького РУП ГУНП у Волинській області з превентивної діяльності, ОСОБА_3 рядового поліції поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону УПП у Волинській області ДПП, ОСОБА_6 капітана поліції старшого інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Луцького РУП ГУНП у Волинській області; досліджено відеозаписи з камер працівників відділу інспекції по особовому складу УКЗ ГУНП у Волинській області щодо обставин перезмінки працівників Луцького РУП ГУНП у Волинській області 0000000__0010 07.09 25.05.2021, 0000001__0002 25.05.2021 щодо обставин проведення огляду на визначення стану сп`яніння за допомогою спеціального технічного приладу алкотестер «Драгер», 0000001__0003 25.05.2021 09.44 щодо повідомлення ОСОБА_1 про складений Акт відмову від проходження огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння, оскільки виникла підозра, що останній може перебувати у стані алкогольного сп`яніння

Також на розгляд дисциплінарної комісії надано службові характеристики на молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , досліджено консультативний Висновок спеціаліста № 277 виданий Комунальним підприємством «Волинський медичний центр терапії залежностей» Волинської обласної ради наданий молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

Суд зазначає, що з даного Висновку спеціаліста № 277 від 25.05.2021 час складення 10 год. 45 хил. та зазначено в п. 4 «На момент огляду ознак алкогольного сп`яніння не виявлено». Результат взято із дослідження Alkotest 6510 NAREJ 0141 11/09/2020-u-N13742-0,00 % (1045), висновок в п. 6 «Тверезий».

Дисциплінарна комісія звернула у висновку окрему увагу на те, що молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 у приміщенні Луцького РУП ГУНП у Волинській області було запропоновано пройти огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння за допомогою ідентичного приладу. Крім того, встановлено, що останній у медичному закладі пройшов огляд лише через 2 години 27 хвилин з моменту виявлення у ознак алкогольного сп`яніння.

Крім того, дисциплінарною комісією встановлено, та підтверджується зібраними доказами, що молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 під час проведення службового розслідування надавав завідомо недостовірні пояснення, а саме: молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 повідомив, що після проходження огляду на невідомий прилад, який показав у нього алкогольне сп`яніння, він зателефонував капітану поліції ОСОБА_6 , яка повинна була його замінити. Дана інформація не знайшла свого підтвердження. Також, відеозаписами з портативних рєстраторів працівників відділу інспекції по особовому складу ВКЗ ГУНП у Волинській області спростовується інформація надана молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 щодо того, що він багаторазово просив пройти огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння у медичному закладі, оскільки останній з такими проханнями не звертався та власноручно підписав акт про відмову від добровільного проходження медичного освідування (огляду) у зв`язку з підозрою перебуванні на службі (роботі) у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Дисциплінарна комісія критично відноситься до того, що молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 відмовився від проходження огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння за допомогою спеціального технічного приладу «Драгер» 6810 у зв`язку з тим що багато людей хворіє на гостру респіратору інфекцію «COVID-19», оскільки станом на 24.05.2021 на території Волинської області зафіксовано 67 випадків захворювання на коронавірусне захворювання COVID-19, станом на 25.05.2021 - 47 випадків. Крім того, останній пройшов огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння у медичному закладі на аналогічному приладі.

Крім того, дисциплінарною комісією встановлено, що молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 близько 09.47 25.05.2021 був відсторонений від виконання службових обов`язків у зв`язку з виявленими у нього ознаками алкогольного сп`яніння, та останній від проходження огляду відмовився. Однак молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 після проходження огляду в медичному закладі Комунальне підприємство «Волинський медичний центр терапії залежностей» Волинської обласної ради до місця несення служби не повернувся та не проінформував відповідальних осіб про те, що він має можливість нести службу, як наслідок, рядовий поліції ОСОБА_3 ніс службу у свій вихідний день.

У висновку Дисциплінарною комісією також зазначено, що оскільки законодавством не врегульовано порядку проведення огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння для осіб, котрі перебувають на робочому місці (на місці несення служби), однак відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до п. 9 розділу Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ на Міністерства охорони здоров`я від 09.11.2015 № 1452/735, з метою забезпечення достовірності результатів огляду водіїв транспортних засобів, які мають бути оглянуті в закладах охорони здоров`я, поліцейський забезпечує доставку цих осіб до найближчого закладу охорони здоров`я не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

Відповідно до ч. 4 ст. 266 КУпАП, огляд осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, здійснюється в закладах охорони здоров`я не пізніше двох годин з моменту встановлення підстав для його здійснення. Огляд у закладі охорони здоров`я та складення висновку за результатами огляду проводиться в присутності поліцейського. Кожний випадок огляду осіб на стан алкогольного. наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, у закладі охорони здоров`я реєструється B порядку, визначеному спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі охорони здоров`я.

Також, взято постанову Пленуму Верховного Суду України «Практику розгляду судами трудових спорів» від 6 листопада 1992 р. № 9 та зазначено, що нетверезий стан працівника або наркотичне чи токсичне сп`яніння можуть бути підтверджені як медичним висновком, так іншими видами доказів (ст.27 ЦПК ( 1501-06 )), яким суд має дати відповідну оцінку.

Висновок комісії вказує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Отже, під час проведення службового розслідування встановлено, що поліцейський взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП у Волинській області ДПП молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 близько 08.28 25.05.2021 перебував на місці несення служби відповідно до графіку на травень 2021 року з явними ознаками алкогольного сп`яніння, від проходження огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння в приміщенні Луцького РУП ГУНП у Волинській області відмовився та не заявляв клопотань про проведення такого огляду у медичному закладі. Молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 пройшов огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння у медичному закладі лише через 2 години 27 хвилин після виявлення у нього відповідних ознак. Крім того, останній до пропозиції проведення відповідного огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння перебував без нагрудного знаку та без знаків розрізнення та планшетів для ідентифікації особи як поліцейського. Також, молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 під час службового розслідування надавав завідомо недостовірні відомості.

Поведінка поліцейського, згідно з Присягою, яку він складає при вступі в поліцію, має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у позаслужбовий час. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою та суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службовий та позаслужбовий час дотримуватись Конституції України, законів України та Статуту.

Дисциплінарна комісія під час службового розслідування прийшла до висновку, що дисциплінарний проступок вчинений молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 , що виразився в порушенні Присяги працівника поліції, дискредитує честь держави і підриває авторитет Національної поліції України.

Дане порушення службової дисципліни стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості, низьких ділових та моральних якостей, що дискредитує високе ім`я працівника Національної поліції та є несумісним з подальшим проходженням служби.

Визначення виду дисциплінарного стягнення здійснювалося 3 урахуванням принципу справедливості, яке сприяє виправленню та запобігає вчиненню нового дисциплінарного проступку, а також запобігає вчинення порушення службової дисципліни іншими працівниками УПП у Волинській області ДПП.

Інших матеріалів та доказів, які б мали відношення до вищенаведеної події у ході проведення службового розслідування не здобуто.

Відтак, висновком Дисциплінарної комісії зазначено, що факт порушення, що має ознаки дисциплінарного порушення має ознаки дисциплінарного проступку поліцейським взводу № 1 роти № 2 батальйону управління патрульної поліції у Волинській області Департаменту патрульної поліції молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , під час несення служби 25 травня 2021 року, знайшов своє підтвердження.

Та, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, ч. 3 ст. 20, ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», п. п. 1, 2, 5, 6, 8, 12, 13 ч. 3 ст. 1, ч. 5 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», п. 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національні поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018, ч. 4 ст. 266 КУпАП, абз. 6 п. 11 розділу І «Про затвердження Правил носіння однострою поліцейських» затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ від 19.08.2017 № 718, абз. 1, 2 п. 1, абз. 5 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, до поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП у Волинській області ДПП молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , у відповідності до п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України, комісія вважає необхідним застосувати дисциплінарне стягнення у в звільнення зі служби в поліції.

Висновок Дисциплінарної комісії підписаний вищезгаданими членами комісії 07.07.2021.

Як наслідок, згідно з висновком службового розслідування та статтями 11, 12, 13, 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, наказом начальника полковника поліції Жукова Є. Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 05.08.2021 № 520 "Про застосування до працівника УПП у Волинській області ДПП дисциплінарного стягнення" за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини третьої статті 20, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 5, 6, 8, 12 та 13 частини третьої статті 1, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року № 893, абзацу шостого пункту 11 розділу Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом МВС від 19 серпня 2017 року № 718, абзаців першого та другого пункту 1, абзацу п`ятого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року № 1179, згідно з пунктом 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII - застосовано до поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП у Волинській області ДПП молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Відповідно до реалізації наказу №520 від 05.08.2021, згідно пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», наказом начальника полковника поліції Жукова Є. Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 26.08.2021 № 892 о/с - звільнено зі служби в поліції, молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0168195), поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону, з 26 серця 2021 року, з виплатою грошової компенсації за 04 доби невикористаної частини чергової відпустки за фактично відпрацьований час у календарному році, установивши премію за серпень 2021 року в розмірі 66, 81 відсотків.

З наявних у справі матеріалів вбачається, що із першим спірним наказом №520 від 05.08.2021 позивач ознайомився 26.08.2021 та з другим спірним наказом від 26.08.2021 № 892 о/с ОСОБА_1 ознайомлений 26.08.2021 (наявні відмітки власноручно позивачем на вказаних наказах).

Позивач не погоджуючись із спірними наказами №520 від 05.08.2021 та №892 о/с від 26.08.2021 звернувся до суду із даним позовом.

Позиція позивача ґрунтується на тому, що службовим розслідування та матеріалами не підтверджено належними та достатніми доказами наявність складу дисциплінарного проступку з боку позивача 25.05.2021, службове розслідування проведено з порушенням положень та вимог діючого законодавства, комісією не було належним чином досліджено докази та пояснення надані працівниками поліції щодо обставин підозри стану алкогольного сп`яніння під час несення служби позивачем, проігноровано пропозицію ОСОБА_1 щодо проходження належного медичного огляду, не взято до уваги його висновку про тверезий стан № 277 складений 25.05.2021 о 10 год. 45 хвил. належною медичною установою, комісією не досліджено яким чином мали проводити перевірку та фіксування можливого стану алкогольного сп`яніння, не раховано характеризуючи дані позивача, обставини зафіксованого проступку, не було перевірено обставини проступку щодо перебування на службі без нагрудного знаку та без знаків розрізнення та планшетів для ідентифікації особи, не було відсторонено від служби наказом. Позивач наполягає, що він не перебував на службі 25.05.2021 в стані алкогольного сп`яніння, перевірка на «Драгер» є неправомірною, така проводиться відносно водіїв а не службових осіб працівників поліції, та щодо нагрудного знаку та інших засобів поліцейського вказує, що такі він не мав отримати того дня, оскільки такі видаються після проведення належного ранкового інструктажу та додав, що за нагрудний знак та інші засоби до нього не застосовано жодного стягнення.

В свою чергу відповідач та третя особа наполягають на підтвердженні обставин дисциплінарного проступку ОСОБА_1 25.05.2021 перебуваючи на службі з явними ознаками алкогольного сп`яніння, службове розслідування проведено належним чином, зібрані усі необхідні докази та матеріали, підтверджено склад проступку позивача, відповідачем правомірно винесено спірні накази.

Відтак, предметом спору у даній справі є накази №520 від 05.08.2021 та №892 о/с від 26.08.2021 щодо застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення за вчинення дисциплінарного проступку у вигляді звільнення зі служби, у зв`язку з чим суд має встановити правомірність чи протиправність спірних наказів, оцінивши їх через призму верховенства права та критеріїв законності рішення суб`єкта владних повноважень, які наведені в частині 2 статті 2 КАС України, наявність чи відсутність в діях позивача дисциплінарного проступку та необхідності застосування вказаного спірного дисциплінарного стягнення, із дотриманням судом принципів адміністративного судочинства визначених частиною третьою вказаної статті процесуального кодексу.

В силу ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 3 статті 2 КАС України визначено, що основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

За ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (ч. 3 ст. 3 КАС України).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України від 02.07.2015 № 580-ІІІ «Про Національну поліцію» (далі Закон № 580-ІІІ), відповідно до частини першої статті 1 якого Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно зі статтею 3 Закону № 580-ІІІ, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до статті 17 Закону № 580-ІІІ, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За змістом частини першої статті 18 цього ж Закону № 580-ІІІ, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Зміст Присяги викладений в ст. 64 Закону № 580-ІІІ.

Порядок складання Присяги працівника поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України (ч. 2 ст. 64 Закону № 580-ІІІ).

Згідно ст. 20 Закону № 580-ІІІ поліцейські мають єдиний однострій. Поліцейський отримує однострій безоплатно. Зразки предметів однострою поліцейських затверджує Кабінет Міністрів України. На однострої поліцейського розміщується нагрудний знак із чітким зазначенням його спеціального жетона. Поліцейському заборонено знімати з однострою чи приховувати нагрудний знак, а також будь-яким іншим чином перешкоджати прочитанню інформації на ньому або фіксуванню її за допомогою технічних засобів. Поліцейський, який виконує функції в цивільному одязі, зобов`язаний мати при собі нагрудний знак, передбачений цією частиною, крім випадків, коли наявність нагрудного знака перешкоджає проведенню негласної слідчої (розшукової) дії. Поліцейським підрозділу спеціального призначення номер нагрудного знака додатково зазначається на однострої і на шоломі таким чином, щоб його було можливо прочитати або зафіксувати за допомогою технічних засобів, крім випадків, коли такі поліцейські відповідно до рішень уповноважених осіб поліції виконують завдання в режимі секретності. Правила носіння та норми належності однострою поліцейських затверджує Міністр внутрішніх справ України.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відносини, що виникають у зв`язку зі вступом, проходженням та припиненням служби в поліції, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції (ст. 60 Закону №580-VIII).

За ч.ч. 1-3 ст. 62 Закону №580-VIII поліцейський під час виконання покладених на поліцію повноважень є представником держави. Законні вимоги поліцейського є обов`язковими для виконання всіма фізичними та юридичними особами.

Поліцейський під час виконання покладених на нього обов`язків підпорядковується тільки своєму безпосередньому та прямому керівнику.

Ніхто, крім безпосереднього і прямого керівника (за винятком випадків, прямо передбачених законом), не може надавати будь-які письмові чи усні вказівки, вимоги, доручення поліцейському або іншим способом втручатися в законну діяльність поліцейського, у тому числі діяльність, пов`язану з кримінальним провадженням або провадженням у справах про адміністративні правопорушення.

Згідно пунктів 1-4 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179 (далі Правила №1179) такі є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Ці Правила ґрунтуються на Конституції України, Законах України «Про Національну поліцію», ;Про запобігання корупції», інших законах України, актах Президента України та постановах Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України.

Під час прийняття на службу до поліції особу ознайомлюють з вимогами цих Правил.

Поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності (п. 5 розділу І Правил №1179).

Згідно розділу ІІ Правил №1179, серед визначеного, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено, зокрема, перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці, знімати з однострою чи приховувати нагрудний знак (жетон), а також будь-яким іншим чином перешкоджати прочитанню інформації на ньому або фіксуванню за допомогою технічних засобів, крім випадків, коли поліцейський виконує службові обов`язки в режимі секретності в установленому законодавством України порядку (п. 2 розділу ІІ Правил №1179).

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За ч. 3 ст. 2 Дисциплінарного статут службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, серед вказаного: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Частиною 6 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський має право: 1) на повагу до своєї особистості, коректне ставлення з боку керівників, колег та інших осіб; 2) вимагати письмового оформлення обсягу посадових (функціональних) обов`язків за відповідною посадою та створення умов, необхідних для їх виконання; 3) приймати у межах, визначених посадовими (функціональними) обов`язками, рішення або брати участь у їх підготовці; 4) на доступ до службової інформації, необхідної для виконання обов`язків за посадою; 5) на просування по службі, збільшення грошового забезпечення з урахуванням результатів службової діяльності та рівня кваліфікації; 6) на захист персональних даних, переданих у розпорядження Національної поліції України та її територіальних органів; 7) ознайомлюватися з матеріалами особової справи, висновками службового розслідування, що проводиться стосовно нього, а також долучати до нього свої пояснення; 8) робити копії матеріалів особової справи, висновків службового розслідування за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 9) на неупереджений розгляд скарг, поданих на його рішення, дії чи бездіяльність, а також на неупереджений розгляд поданих ним скарг, у тому числі на рішення, дії чи бездіяльність його керівників; 10) на правничу допомогу та захист своїх прав під час розгляду скарг або під час проведення службових розслідувань; 11) на захист від переслідування у разі повідомлення про вчинення кримінальних правопорушень, здійснених керівництвом та працівниками Національної поліції України; 12) на забезпечення спеціальними засобами безпеки з урахуванням особливостей проходження служби.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту).

За ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, зокрема, звільнення із служби в поліції ( п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частин 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (ч. 6 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Частинами 1 та 2 статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування (ч. 5 ст. 15 Дисциплінарного статуту).

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку (ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту).

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником (ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (ч. 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (ч. 4 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

Частинами 1-4 статі 17 Дисциплінарного статуту визначено, що відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є тимчасовим заходом на час проведення службового розслідування та може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку.

Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) оформляється письмовим наказом керівника, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та не може перевищувати строку, передбаченого для проведення службового розслідування або зазначеного в рішенні суду.

Поліцейський має право ознайомитися та отримати копію наказу про відсторонення його від виконання службових обов`язків (посади).

Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) без видання письмового наказу керівника допускається у разі появи на роботі у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, та відмови поліцейського від проходження в установленому порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або на вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) визначено в ст. 70 Закону №580-VIII та кореспондується із ст. 17 Дисциплінарного статуту.

Згідно частинами 7-8 статті 17 Дисциплінарного статуту, які визначають, що на період відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) у поліцейського вилучається службове посвідчення, спеціальний нагрудний знак, табельна вогнепальна зброя та спеціальні засоби.

Під час відсторонення від виконання службових обов`язків (посади) поліцейський зобов`язаний перебувати на робочому місці, визначеному керівником, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та сприяти проведенню службового розслідування.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту визначено, зокрема, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", «Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Відповідно до частин 1-7 статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі Порядок №893), такий визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 встановлено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Приписами пунктів 2, 3 розділу ІV Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі пункту 1 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VI Порядку №893).

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення (пункт 1 розділу VIІ Порядку №893).

Згідно з пунктом 4 розділу VI Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Положеннями пункту 5 розділу VI Порядку №893 встановлено, що у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Зі змісту наведених норм права слідує, що підставами для притягнення до дисциплінарної відповідальності конкретного поліцейського є вчинений ним дисциплінарний проступок, який полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, обставини, що свідчать про не дотримання законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні Присяги, порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені та такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях конкретної особи (поліцейського) дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Всі наведені обставини та мотиви, які стосуються вчинення дисциплінарного проступку саме позивачем повинні були бути перевірені дисциплінарною комісією шляхом зібрання відповідних доказів, які в обов`язковому порядку слід було відобразити у вступній, описовій та резолютивній частинах відповідного висновку службового розслідування.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що під час вирішення питання про те, чи є порушення службової дисципліни грубим, суд має виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

У справі, що розглядається, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції внаслідок вчинення ним дисциплінарного проступку, який полягав у перебуванні на службі в стані алкогольного сп`яніння та перебування на службі без нагрудного знаку, без знаків розрізнення та планшетів для ідентифікації особи як поліцейського.

Так, дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства та етичних норм, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, відповідно і під час несення служби, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх вчиняють.

Тобто, поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивної репутації органів поліції.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, який є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вказана правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 02 червня 2021 року, від 22 вересня 2022 року та від 25 листопада 2022 року у справах № 815/2705/16, № 420/4977/20 та № 600/1167/22-а, від 31 травня 2023 року у справі №600/1542/22-а, відповідно.

Суд зазначає, що за вказаною справою позивачем не оскаржується порядок призначення службового розслідування, строки проведення службового розслідування та склад комісії, яка проводила службове розслідування, у зв`язку з чим, суд вважає відсутніми підстави для перевірки дотримання відповідачем вимог Дисциплінарного статуту та Порядку №893 щодо призначення та строків проведення службового розслідування, а також складу комісії з проведення службового розслідування.

Як встановив суд, підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби були встановлені обставини вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку під час перебування на службі 25.05.2021 близько з 08 год. 28 хвил. за обставин підозри у стані алкогольного сп`яніння та перебування на службі без нагрудного знаку, без знаків розрізнення та планшетів для ідентифікації особи як поліцейського.

Суд враховує позицію позивача, який вказує на тому, що під час встановлення наявності обставин 25.05.2021 поведінка в стані алкогольного сп`яніння його на службі, мали проводити належним чином, та зазначає наступне.

Враховуючи вищезгадану норму абзацу 7 пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків згідно якої поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці, суд зазначає наступне.

Оскільки чинним законодавством не передбачено порядок та спосіб проведення огляду працівника поліції, зокрема, на предмет стану алкогольного сп`яніння, проти чого самі сторони по справі не заперечують, суд вказує, що в даній справі підлягає застосуванню Інструкція про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України від 09 листопада 2015 року № 1452/735 (далі - Інструкція № 1452/735) .

Відповідно до пункту 9 розділу II Інструкції № 1452/735 з метою забезпечення достовірності результатів огляду водіїв транспортних засобів, які мають бути оглянуті в закладах охорони здоров`я, поліцейський забезпечує доставку цих осіб до найближчого закладу охорони здоров`я не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

При цьому приписами пунктів 17, 20, 22 розділу III Інструкції № 1452/735 зміст висновку щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння повідомляється оглянутій особі в присутності поліцейського, який її доставив, про що робиться запис у вищезазначеному висновку.

Висновок щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння складається в усіх випадках безпосередньо після огляду особи у трьох примірниках: перший примірник видається під підпис поліцейському, який доставив дану особу на огляд, другий видається оглянутій особі, а третій залишається в закладі охорони здоров`я.

Висновки щодо результатів медичного огляду осіб на стан сп`яніння, складені з порушенням вимог цієї Інструкції, вважаються недійсними.

Враховуючи специфіку роботи поліції, в УПП був наявний спеціальний технічний прилад «Драгер-6810», який саме у спосіб дихання особи на нього перевіряв на стан алкогольного сп`яніння, відповідно такий засіб використовувався в поліції для встановлення належного стану працівника поліції на службі безпосередньо під час виконання обов`язків.

Як зазначено вище Акт про відмову від добровільного проходження медичного освідування (огляду) на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння від 25.05.2021 за № 1804/12/6-2021 п 08.28 зафіксував, що 25.05.2021 молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 перебував у Луцькому РУП ГУНП у Волинській області з явними ознаками алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, а саме: поведінка, що не відповідає обстановці, відмова від проходження освідування та (неможливо розібрати). Останньому старшим інспектором ВІОС УКЗ ГУНП у Волинській області капітаном поліції ОСОБА_11 було запропоновано пройти огляд за допомогою алкотестера «Драгер-6810» за адресою: АДРЕСА_1 , для проходження медичного освідування (огляду) для встановлення факту вживання алкогольних напоїв, здачі аналізів для встановлення факту вживання психоактивної речовини та стану сп`яніння, проте від даної пропозиції ОСОБА_1 , посилаючись на свої Конституційні права відмовився.

Відтак, згідно вказаного Акту позивач відмовився від освідування на «Драгер» та для проходження медичного освідування (огляду) для встановлення факту вживання алкогольних напоїв, здачі аналізів для встановлення факту вживання психоактивної речовини та стану сп`яніння, ОСОБА_1 відмовився, посилаючись на свої Конституційні права.

З пояснень взятих від поліцейського ОСОБА_1 , які долучені до справи судом встановлено, що ОСОБА_1 відмовлявся від проходження освідування з підстав того, що багато людей хворіє на гостру респіратору інфекцію «COVID 19» та говорив працівникам поліції, що хоче пройти відповідний огляд у медичному закладі, на що йому було відмовлено та було складено акт про відмову 25.05.2021, близько 09.20 у якому молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 поставив свій особистий підпис, оскільки вважав, що йому все таки запропонують проїхати до медичного закладу. Після цього молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 ще декілька разів запитав у поліцейських чи поїдуть вони до медичного закладу, на що отримав відмову.

Та, про те, що ОСОБА_1 відмовився від освідування на «Драгер» з підстав того, що багато людей хворіє на гостру респіратору інфекцію «COVID 19», не підтвердили опитані ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_13 , останні вказали, що в нього були явні ознаки алкогольного сп`яніння та підставою відмови було твердження ОСОБА_1 , що він не заступав 25.05.2021 на службу, стверджував, що в нього вихідний і що потім він самостійно звернеться до медичного закладу для огляду.

ОСОБА_19 і ОСОБА_13 , також зазначили про те, що у ОСОБА_1 явно були помітно хвилювання у зв`язку із проведенням тесту на визначення стану алкогольного сп`яніння, ОСОБА_1 говорив, що напередодні ввечері та вночі він вживав алкогольні напої та з ротової порожнини останнього ОСОБА_19 і ОСОБА_18 відчули запах алкоголю.

ОСОБА_13 вказав, що ОСОБА_1 був в масці та сидів, тому ніяких ознак сп`яніння не помітив окрім хвилювання.

До суду звернувшись із вказаним позовом, позивач вказує, що відмовився від освідування на «Драгер» оскільки вважає такий огляд неналежним та через те, що він пропонував пройти та провести в медичному закладі огляд на стан сп`яніння але йому відмовили, він потім самостійно пройшов такий огляд, та надав Висновок №277 від 25.05.2021, який підтверджує, що він був 25.05.2021 «Тверезий».

Суд вбачає позицію та твердження позивача, що встановлені в ході службового розслідування та під розгляду справи в суді, сумнівними, оскільки вони не мають єдиної чітко викладеної позиції щодо обставин подій, що відбувались зранку 25.05.2021 за місцем несення ним служби, яка б підтверджувала його поведінку та висловлення.

Відповідно до відео, яке було досліджено комісією 0000001__0002 25.05.2021 з якого встановлено, що в приміщенні 25.05.2021 перебували працівники Луцького РУП ГУНП у Волинській області, молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 . Останньому було повідомлено про те, що здійснюється відеозйомка на портативний реєстратор та повідомлено про те, що йому буде проведено огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння за допомогою спеціального технічного приладу алкотестер «Драгер» за участі майора поліції ОСОБА_14 , капітана поліції ОСОБА_21 , молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_13 та капітана поліції ОСОБА_12 . Молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 попросили пред`явити службове посвідчення та він його пред`явив. Капітан поліції ОСОБА_22 запитав останнього чи готовий він пройти огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння за допомогою спеціального технічного приладу «Драгер» з метою встановлення стану алкогольного сп`яніння на що молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 відмовився та повідомив, що він вихідний. Капітан поліції ОСОБА_22 у свою чергу запитав останнього яка ціль перебування у Луцькому РУП ГУНП у Волинській області на що він повідомив, що прийшов забрати свої речі. Капітан поліції ОСОБА_12 повідомив, що наявний графік несення служби та молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 перебуває у форменому одязі, а капітан поліції ОСОБА_22 додав, що молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 повинен був заступати до наряду з запобігання та протидії домашнього насильства. Після цього останньому було повторно запропоновано пройти огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння на що він відмовився. Капітан поліції ОСОБА_12 повторно уточнив чи молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 відмовляється пройти огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння на що останній повідомив, що відмовляється. Капітан поліції ОСОБА_12 повідомив, що будуть складати акт про відмову від проходження огляду, молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 почав помітно нервувати, хитатись та повідомив, що у нього вихідний. В цей час у останнього був відсутній нагрудний знак, знаки розрізнення та планшети для ідентифікації особи як поліцейського. На місце події прибули працівники УПП у Волинській області ДПП, а саме старший інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Волинській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_18 , т.в.о. заступника начальника управління начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Волинській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_8 , поліцейський взводу № 2 роти № 4 батальйону УПП у Волинській області ДПП капрал поліції ОСОБА_19 та т.в.о. командира батальйону УПП у Волинській області ДПП старший сержант пол ОСОБА_23 . Останній запитав у молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 чому він відмовляється від проходження огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння на що він повідомив, що він перебуває на вихідному та тому не вважає за необхідне проходити такий огляд, а також додав, що по графіку він вихідний та прийшов забрати речі. Старший лейтенант поліції ОСОБА_8 запитав у молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 чи він перебуває на вихідному на що він повідомив, що так та додав, що прийшов по особисті речі. Після цього останній повідомив, що мав заступати до несення служби вранці, однак коли прийшов, то йому повідомили, що він вже не заступає, а саме написали повідомлення у меседжер «Телеграм». Старший сержант поліції ОСОБА_23 запитав чому він тоді не мав заступати, на що молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 почав плутатись у своїх поясненнях та повідомив, що напередодні йому повідомили про те, що він має заступати, однак коли він прийшов до місця несення служби, то йому повідомили, що він не має заступати, оскільки того дня він мав заступати на заміну. Старший сержант поліції ОСОБА_23 запитав у молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 чому він відмовляється від проходження огляду на що він повідомив, що йому надійшло повідомлення про те, що він не повинен заступати. Молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 повідомив, що він хоче самостійно поїхати до КП «Волинський медичний центр терапії залежностей» та здати кров на аналіз. Старший сержант поліції ОСОБА_23 запитав чи є графік для заступання на службу, на що молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 повідомив, що він має заступати до несення служби в четвер (27.05.2021 - ред.).

Старший сержант поліції ОСОБА_23 спілкувався з майором поліції ОСОБА_24 , молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 втрутився повідомив, що він нічого не продував та відомості про те, що він може перебувати в стані алкогольного сп`яніння поліцейські самі собі придумали. Старший сержант поліції ОСОБА_23 запитав чому молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 хвилюється на що останній повідомив, що він не хоче дути в алкотестер, оскільки не вважає це за необхідне оскільки він знаходився на вихідному. Старший сержант поліції ОСОБА_23 запитав у останнього чому він перебуває у форменому одязі на що він повідомив, що це не формений одяг, після цього оглянув себе та з лівого плеча відірвав шеврон. Капітан поліції ОСОБА_12 повідомив, що у нього відеозапис з проведення перезмінки, на що молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 відповів нерозбірливо.

Старший лейтенант поліції ОСОБА_8 попросив у молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 показати переписку, у якій йому повідомили про вихідний день на що останній повідомив, що вона зникла, оскільки була к «секретному чаті». На запитання старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 хто написав молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 повідомлення про те, що в нього вихідний останній відповів, що ОСОБА_25 та додав, що вона зараз прийде.

Молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 повідомив, що він не бачить сенсу проходити огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння, на що капітан поліції ОСОБА_22 повідомив, що оскільки у нього виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, то йому запропонували пройти огляд на визначення стану сп`яніння

Молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 запитали чому він перебував на цільовому інструктажі, якщо він не повинен був заступати, на що останній повідомив, що він побачив повідомлення та відразу пішов. У форменому одязі перебував оскільки прийшов його забрати. Молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 почав плутатись у своїх поясненнях та не міг конкретно розповісти що відбулось.

З відео 0000001__0003 25.05.2021 09.44, комісією встановлено, що капітан поліції ОСОБА_22 , повідомив молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 про те, що відносно нього складено акт про відмову від проходження огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння, оскільки виникла підозра, що останній може перебувати у стані алкогольного сп`яніння. Молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 запитав чому виникла така підозра, на що йому повідомили, що його поведінка не відповідає обстановці та він відмовився від проходження відповідного огляду. Після цього капітан поліції ОСОБА_22 надав молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 ознайомитись зі змістом акту, останній взяв його у руки та прочитав та власноруч написав своє прізвище та ініціали, а також поставив підпис.

Судом досліджені вказані вище відеозаписи, які були враховані дисциплінарною комісією під час проведення службового розслідування та оглянувши такі суд зазначає, що відео на записах підтверджують частково встановлені та зафіксовані дисциплінарною комісією факти.

Зокрема щодо обставин перезмінки працівників Луцького РУП ГУНП у Волинській області 0000000__0010 07.09 25.05.2021, суд зазначає, що на даному записі вбачається перебування в наряді ОСОБА_1 у форменному стройовому одязі, із нагрудним знаком, він стояв у захисній масці. Через деякий час, до ОСОБА_1 підійшла відповідна посадова особа ГУНП і ОСОБА_1 швидко покинув стрій.

Тобто, на вказаному відео суд фіксує перебування позивача в строю після 7 ранку 25.05.2021, в форменному одязі, із нагрудним знаком. Судом не встановлено з даного відео щоб ОСОБА_1 керівництву на невідомий пристрій дихав щоб той показав стан підозру на стан алкогольного сп`яніння, як стверджує позивач.

Суд враховує, що позивач не заперечує, що 25.05.2021 посадові особи Луцького РУП ГУНП у Волинській області встановили у нього ознаки алкогольного сп`яніння.

З дослідженого судом відео 0000001__0002 25.05.2021 щодо обставин проведення огляду на визначення стану сп`яніння за допомогою спеціального технічного приладу алкотестер «Драгер», суд встановив, що на даному відео ОСОБА_1 сидів на стілці, окрім моменту представлення, на обличчі була захисна маска, явне почервоніння очей, одягнений в форменний одяг та без нагрудного знаку. Через деякий час, в момент коли в нього працівники ГУНП запитували чому він в свій наче вихідний перебуває у відділку, ОСОБА_1 відчепив з плеча свого шеврона та поклав до своєї кишені. На зазначеному відео ОСОБА_1 говорив про те, що він прийшов 25.05.2021 та йому написали, що він не заступає на службу 25.05.2025, замість нього має бути ОСОБА_6 , говорив, що він прийшов за особистими речами, в стрій став бо прийшов. Щодо форменного одягу ОСОБА_1 вказав, що такий знаходиться в нього в кабінеті, він йог там лишив.

На згаданому відео також вбачається, що він відмовився від проходження освідування на «Драгер» з підстави того, що в нього вихідний.

Суд підтверджує те, що ОСОБА_1 не пропонував сам пройти медичний огляд, як вказує суду в своєму позові та в поясненнях.

Також суд зазначає, що за вказаним відео не встановлено пропозиція ОСОБА_1 пройти медичний огляд для встановлення факту вживання алкогольних напоїв, здачі аналізів для встановлення факту вживання психоактивної речовини та стану сп`яніння.

З дослідженого відео 0000001__0003 25.05.2021 09.44 щодо повідомлення ОСОБА_1 про складений Акт про відмову від проходження огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння, оскільки виникла підозра, що останній може перебувати у стані алкогольного сп`яніння, судом встановлено, факт складення такого акту та ознайомлення із ним ОСОБА_1 і проставлення ним свого підпису.

Відповідно, суд фіксує складення Акту про відмову про відмову від проходження огляду на визначення стану алкогольного сп`яніння, в якому зафіксовано відмову від освідування на «Драгер» та відмову пройти медичний огляд для встановлення факту вживання алкогольних напоїв, здачі аналізів для встановлення факту вживання психоактивної речовини та стану сп`яніння, ознайомлення із Актом про відмову ОСОБА_1 та проставленням ним свого підпису.

Суд зазначає, що належних та достатніх доводів, обгрунтувань та доказів позивач на спростування інформації, що відображалась в даних відео, суду не надав, вказані відео не підтверджують тих доводів що ОСОБА_1 пропонував пройти належний медичний огляд, такі фіксують факт перебування позивача на перезмінці з ранку 25.05.2021 в формленному одязі, з нагрудним знаком, відповідно факт перебування на службі та обставини відмови від освідування на «Драгер» та проходження медичного огляду, складення заданого вище Акту про відмову.

Відповідно суд вказує, що за обставинами, які склались та були зафіксовані 25.05.2021 близько о 08 год. 20 хвил. ОСОБА_1 прибув на службу, проходив конструктаж, службова особа встановила, що ОСОБА_1 має ознаки алкогольного сп`яніння, про що було повідомлено УПП у Волинській області та Луцький РУП ГУНП у Волинській області, працівники останніх прибули на місце та встановлювали обставини, пропонували пройти ОСОБА_1 освідування через «Драгер 6810», що зафіксовано на портативний реєстратор працівників УКЗ ГУНП у Волинській області, але ОСОБА_1 відмовився, як і відмовився від проходження медичного огляду, говорив, що прийшов наче забрати свої особисті речі, при цьому говорячи також про те, що йому повідомили в секретний чат що в нього вихідний, за нього працює ОСОБА_6 .

В матеріалах справи міститься графік несення служби мобільних груп щодо запобігання та протидії домашнього насильству особового складу підрозділів ГУНП у Волинській області ДПП на травень 2021 року, який погоджений т.в.о. заступника начальника УПП у Волинській області Департаментом патрульної поліції ст. лейтенантом поліції Мідлік А. 01.05.2021, затверджений заступником начальника Луцького РУП ГУНП у Волинській області майором поліції ОСОБА_26 01.05.2021, з якого в п. 1 вбачається, що ОСОБА_1 25.05.2021-26.05.201 мав добове чергування. Перед цим, ОСОБА_1 мав чергування нічне 21.05.2021-22.05.2021, вихідні 23.05.2021 та 24.05.2021.

Суд враховує досліджений комісією відеозапис 0000000__0010 07.09 25.05.2021, за яким встановлено, що відбувалась перезмінка у працівників Луцького РУП ГУНП у Волинській області, де молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 перебував у строю, в форменому одязі та з нагрудним знаком. Через деякий час до молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 підійшов майор поліції, який щось сказав останньому та він пішов зі строю в напрямку адміністративної будівлі.

Як наслідок, суд встановлює, що позивач прибув зранку на чергування 25.05.2021 після вихідного 23.05-24.05.2021, коли зранку відповідно відбувався наряд із проведенням інструктажу та перевіркою службових осіб на дотримання стану відповідності до несення служби, ОСОБА_1 було відомо про графік на травень 2021 року, твердження про те, що йому не було доведено такий графік до відома та про те, що вказаний графік не дотримується керівництвом, на службу можуть викликати поза вказаним графіком, суд не приймає до уваги, оскільки сам позивач вказує суду про те, що він має добові та нічні по графіку, працює тяжко, погано відпочиває, тобто йому достеменно відомо про графік чергування. Явний чи відсутній підпис його на графіку про доведення такого не є доказом на спростування прибуття ним на службу 25.05.2021 та проходження інструктажу.

Те, що позивач вживав у свій вихідний день алкогольні напої суд не вбачає порушення ним службової дисципліни у його вихідний день, але таке вживання алкогольного напою не нівелює останнього від обов`язку відповідати заявленим законодавством вимогам до службовця під час несення ним служби, перебуванні на службі у відповідному стані та готовності виконувати свої обов`язки.

Щодо заміни його капітаном поліції ОСОБА_6 , в своїх поясненнях остання спростовувала такі обставини, стверджувала, що вона була на службі з 08:00 24.05.2021 до 08:00 25.05.2021, відповідно до графіку на травень 2021 року, ОСОБА_1 було відомо заздалегідь про те, що він заступає за графіком з 08:00 25.05.2021 до 20:00 25.05.2021. Щодо заміни ОСОБА_1 , ОСОБА_27 не домовлялась із ним та нічого не писала в секретний чат.

Суд зазначає, що позивач не пояснив належним чином розбіжність в своїх твердженнях, ОСОБА_1 посилався на однобічне доведення відповідачем перебування ним на службі в стані алкогольного сп`яніння за суб`єктивних причин та підстав.

Верховний Суд у постанові від 04.10.2018 року за результатами розгляду справи № 806/2272/16 зазначив, що за своєю специфікою стан алкогольного сп`яніння супроводжується лише тимчасовою зміною свідомості, викликаною дією етилового спирту на центральну нервову систему, з огляду на що як науковці, так і законодавець дотримуються єдиної думки (позиції) та вказують, що з метою забезпечення достовірності результатів медичного обстеження на стан алкогольного сп`яніння, огляд особи повинен бути проведений не пізніше двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення. В іншому випадку результати такого огляду слід вважати недійсними.

Відтак, наявний Акт, в якому зафіксовано відмову позивача від освідування на «Драгер» та відмову від медичного огляду. Акт складений уповноваженою особою, саме під час документування підозри стану сп`яніння ОСОБА_1 .

Суд враховує, що позивач звернувся до медичного закладу та отримав висновок №277 від 25.05.2021 в якому зазначено про те, що його стан «Тверезий» але зазначає, що такий висновок складено з порушенням часового обмеження, що вимагається до встановлення факту перебувала особа чи в стані алкогольного сп`яніння, зокрема висновок медичного працівника КП «Волинський медичний центр терапії залежності» складений о 10 годині 45 хвилин, з чого слідує, що з моменту виявлення ознак стану сп`янінні близько о 08 год. 20 хв. чи то 28 хвил. та до моменту проходження огляду 10 год. 45 хв. пройшло значно більше як 2 години.

Відповідно, треба зазначити, що обставини факту чи його відсутність щодо стану алкогольного сп`яніння має бути встановлений та зафіксований на момент виникнення такої підозри у керівництва чи іншої службової особи. В даній справі, послідуючи дії чи бездіяльність осіб свідків подій ранку 25.05.2021 свідчать лише про мотиви фіксування події службовими особами поліції та незгоду ОСОБА_1 щодо спростування факту перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння.

Для спростування факту перебування у нетверезому стані під час документування, позивач мав можливість пройти освідування, медичний огляд, але ОСОБА_1 без жодних об`єктивних підстав відмовився.

Суд зауважує позивачу, що докази висновок №277 від 25.05.2021 наданий ним до матеріалів службового розслідування врахований комісією, відображений в акті, та останньому надано відповідну оцінку, що не може свідчити про упередженність, поверхневість проведення комісією службового розслідування.

Також, суд зауважує, що висновок №277 від 25.05.2021 складений за допомогою алкотестеру Drager Alcotest 6510, який є аналогічному тому, та способу освідування, що було запропоновано ОСОБА_1 у ГУНП.

Решту доводів позивача суд враховує, та зазначає про їх необґрунтованість, оскільки зауваження до доказів, до матеріалів, що були зібрані в ході службового розслідування ОСОБА_1 мав право подати в ході такого службового розслідування.

Суд зауважує, що обґрунтування позивачем наявності відео, яке підтверджує те, що він був тверезим на службі 25.05.2021 не є належним доказом доведення відсутності факту перебування його в стані алкогольного сп`яніння в розумінні норм діючого законодавства та відповідно до вимог доведення чи спростування такого факту.

Позиція позивача про те, що мав бути проведений огляд згідно положень Тимчасової Інструкції 01.09.1988 № 06-14/33-14 суд не приймає до уваги, вказує, що за вказаною Тимчасовою Інструкцією медичний огляд призначається для встановлення факту вживання алкоголю та стану сп`яніння у випадках коли закон передбачає дисциплінарну адміністративну відповідальність за вживання алкоголю, перебування в стані алкогольного сп`яніння, розпивання спиртних напоїв на роботі, керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, відповідно видається працівниками правоохоронних органів чи за місцем роботи відповідною посадовою особою направлення на освідування до медичного закладу та на підставі медичного освідування формується протокол освідування, який має заключний висновок.

Враховуючи положення ст.ст. 11 та 12 Дисциплінарного статуту, суд зазначає, що порушення службової дисципліни має наслідки притягнення до дисциплінарної відповідальності, за вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення, якщо притягнуто поліцейського до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

В даній справі предметом є порушення позивачем службової дисципліни за що передбачена дисциплінарна відповідальність, яка регулюється законодавством, статутами й положеннями про дисципліну, суд окремо звертає увагу, що працівник поліції не підлягає притягненню до адміністративної відповідальності за статтею 179 КУпАП, оскільки відповідно до статті 15 КУпАП за наведене він несе відповідальність за Дисциплінарним статутом.

Суд погоджується, що застосування такої ОСОБА_28 інструкції 01.09.1988 № 06-14/33-14 можливе, але законодавство не забороняє застосування роботодавцем на місці виявлення ознак у службовця перебування в стані алкогольного сп`яніння іншого засобу, який може засвідчити чи спростувати стан сп`яніння особи, законодавство не забороняє відповідно застосування Інструкції від 09.11.2015 №1452/735.

Та варто відмітити, що згідно запропонованої позивачем Тимчасової інструкції 01.09.1988 № 06-14/33-14, має проводитись відповідний медичний огляд та складатись протокол із відображенням забору воздуха, біологічних виділень організму (сечі, слюни), мають бути не менше двох біологічних реакцій на алкоголь -проба Рапопорта, Мохова-Шинкаренко, аппарат ППС-1. Суд зазначає, що наданий висновок №277 від 25.05.2021 не є належним доказом проходження медичного огляду.

Також, слід зазначити, що питання перебування особи за кермом транспортного засобу в стані алкогольного сп`яніння перевіряється шляхом проходження освідування як Тимчасовою інструкцією 01.09.1988 № 06-14/33-14 так і Інструкцією від 09.11.2015 №1452/735. В даній справі не стоїть питання керування ОСОБА_1 транспортного засобу під час несення служби в стані алкогольного сп`яніння, а предметом є перебування на службі працівника поліції в стані алкогольного сп`яніння, що є порушенням службової дисципліни, вчинення таким дисциплінарного проступку.

Перебування позивачем на службі без нагрудного знаку та без знаків розрізнення та планшетів для ідентифікації особи як поліцейського, ОСОБА_1 належними та достатніми доказами не спростовано, судом зроблені свої висновки за наслідками досліджених відео та суд зазначає, що матеріалами справи доведено, що позивач загалом вибудував свої доводи та твердження щодо спростування обставин перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння.

Решта тверджень та доводів позивача про те, що Акт про відмову не відповідає нормам діючого законодавства, висновок службового розслідування не зареєстрований належним чином, не дослідження комісією належним чином доказів суд не приймає до уваги як такі, що не обґрунтовані належними та достатніми доказами в розрізі спростування за предметом спору встановленого факту перебування позивача на службі в стані алкогольного сп`яніння.

Щодо відсутнього наказу про відсторонення, суд вказує позивачу положення ст. 17 Дисциплінарного статуту та ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію», які передбачають, що відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) без видання письмового наказу керівника допускається у разі появи на роботі у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, та відмови поліцейського від проходження в установленому порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або на вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, у в`язку з чим відповідний письмовий наказ за даною справою відсутній.

Суд також зазначає, що в матеріалах службового розслідування містяться службові характеристики ОСОБА_1 , надані начальником відділу превенції Луцького РУП ГУНП у Волинській області п.п. С. Свинарчук та командиром роти №1 батальйону УПП у Волинській області ДПП ст. л. п. Т.Шендюх, в яких зазначено про те, що за час проходження молодший лейтенант поліції ОСОБА_4 зарекомендував себе як спеціаліст середнього рівня кваліфікації, який не достатньо володіє правовим законодавством. Проявив себе як некомпетентний працівник, який до виконання своїх службових обов`язків відноситься байдуже та не реалізовує свої знання на практиці. При виконанні службових завдань ініціативу не проявляє. Відповідальності на себе не бере, не завжди здатний приймати правильні рішення у складних ситуаціях. Чесний, однак не завжди дисциплінований та не вимогливий до себе працівник. Фізично розвинутий добре, в стройовому відношенні підтягнутий, табельною зброєю, спецзасобами та прийомами самозахисту володіє добре. Серед колег має середній рівень авторитету. На критичні зауваження не реагує та не усуває виявлені недоліки в подальшому.

Відповідно до вказаної справи судом досліджено наявні у справі докази, що надані сторонами, як такі що є достатніми для встановлення наявності чи відсутності обставин по справі.

Таким чином, суд робить висновок, що службове розслідування було проведено об`єктивно та всебічно, досліджено обставини, а саме, встановлено склад дисциплінарного проступку - вину позивача, тяжкість та обставини вчиненого проступку, характеризуючи відомості ОСОБА_1 , що як наслідок спричинило застосування відповідного дисциплінарного стягнення.

Суд зазначає, що відповідачем доведено суду правомірність застосування до позивача виду дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

При цьому, суд зауважує, що допущення подібних проступків впливає на авторитет Національної поліції як суб`єкта публічного права, який має забезпечувати законність і бути зразком доброчесності для громадян. Толерування посадовою особою вживання алкоголю на робочому місці або перебування у стані сп`яніння, ставить таку особу в ряд співучасників правопорушення, наслідком якого може бути заподіяння значної шкоди здоров`ю людини або позбавлення її життя. А тому орган, який уповноважений ухвалювати рішення щодо осіб, які перебувають в стані сп`яніння на робочому місці або за кермом, має проявляти принципову та жорстку позицію щодо цих осіб, особливо щодо працівників поліції.

Суд нагадує, що приписами пункту 3 розділу IV Правила етичної поведінки поліцейських передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Варто зауважити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Позиція суду, серед іншого, узгоджується із висновкам Верховного Суду викладеними в постановах від 07.03.2019 справа № 819/736/18, від 17.08.2019 у справі № 806/2555/17, від 05.03.2020 справа № 815/4478/16.

За вказаною справою суд дійшов висновку про правомірність оскаржуваних наказів щодо звільнення позивача зі служби в поліції, оскільки за результатами службового розслідування, яка проведена з дотриманням встановленого законом строку та порядку, досліджувались характеризуючи відомості щодо позивача, встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни, що є визначальним для вирішення питання про його звільнення зі служби в поліції, оскільки працівники поліції мають спеціальний правовий статус, відповідно до якого вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції, які, приймаючи присягу, приймають й обов`язок своїми діями сприяти зміцненню авторитету органів внутрішніх справ, а скоєний позивачем вчинок призвів до приниження професійної репутації та авторитету органів внутрішніх справ, що, своєю чергою, свідчить про відсутність підстав для визнання наказів відповідача протиправними.

За правилами статті 19 Закону № 580-ІІІ, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно - правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

У частині 2 вказаної статті 19 Закону № 580-ІІІ визначено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-ІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби (ч. 2 та ч. 3 ст. 77 Закону № 580-ІІІ).

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу (ч.ч. 1 - 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 23 Дисциплінарного статуту строк дії дисциплінарних стягнень з моменту оголошення їх порушникові становить, зокрема, звільнення зі служби в поліції - протягом трьох років.

Суд зазначає позивачу, що він притягнений до дисциплінарної відповідальності у зв`язку із перебуванням на службі в стані алкогольного сп`яніння та без нагрудного знаку та без знаків розрізнення та планшетів для ідентифікації особи як поліцейського.

Відтак, суд приходить до висновку, що спірний наказ №520 від 05.08.2021 має виклад обставин встановленого вчиненого проступку, доведення такого висновком дисциплінарної комісії та зібраним, другий спірний наказ №892 о/с від 26.08.2021 відповідає вимогам чинного законодавства, накази відповідають положенням ст. 2 КАС України, підстав для їх скасування судом не встановлено.

Слід зазначити, що згідно з пунктом 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010, заява 4909/04, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994, серія A, № 303-A, п.29).

Інші доводи та заперечення сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування та питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (абз. 2 ч. 2 ст. 77 КАС України).

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач по справі не надав суду належних та достатніх доказів в силу положень абз. 2 ч. 2 ст. 77 КАС України в обґрунтування правомірності своїх дій та прийнятого спірного рішення згідно ч. 2 ст. 2 КАС України.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 5 ст. 242 КАС України).

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.

Процесуальні підстави для розподілу витрат по справі у суду відсутні.

Керуючись статтями 2, 9, 72-77, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

в и р і ш и в:

В задоволенні позовних вимог - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Войтович І.І.