Справа № 320/5946/22
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2023-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2023 року Справа № 320/5946/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Войтович І.І., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту Патрульної поліції Національної поліції України за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказів в частині, поновлення на посаді,

в с т а н о в и в:

11.07.2022 ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Київського окружного адміністративного суду із позовом до Департаменту Патрульної поліції Національної поліції України (далі - відповідач), Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказів в частині, поновлення на посаді, в якому позивач просив:

1) визнати протиправним та скасувати наказ посадової особи Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 27.05.2022 №319 в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

2) визнати протиправним та скасувати наказ посадової особи Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 07.06.2022 №831о/с в частині звільнення позивача зі служби в поліції;

3) зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України поновити позивача на службі в поліції на посаді командира взводу № 2 роти № 6 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

В обґрунтування позову позивач посилається на норми ст.ст. 1, 18, 19, 24, 64, 77 Закону України «Про Національну поліцію України» №580-ІІІ, ст. ст. 1, 5, 12-19, 21, 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України №2337-ІІІ, положення Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції № 893, вказує про те, що в березні 2022 року відносно позивача вже проводилося службове розслідування щодо ймовірного відхилення від служби, та визнано невихід заявника на службу без поважних причин у березні 2022р. є дисциплінарним проступком у вигляді порушення вимог п.1 ч.3 ст.1, п.2 ч.3 ст.1, п.8 ч.3 ст.1, п.13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, складеної відповідно до ч.1 ст.64 Закону України «Про Національну поліцію» Присяги поліцейського, п.1 ч.1 ст.18, п.2 ч.1 ст. 18, ч.2 ст.24 Закону України «Про Національну поліцію», абз.2 п.1 Розділу II, абз.3 п.1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських (затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016р. №1179), та згідно якого застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення.

Начальником Департаменту патрульної поліції Національної поліції України було видано наказ №189 від 16.03.2022р. про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції, який згодом було ним самостійно скасовано.

ОСОБА_1 відмітив, що за ч.ч. 1, 2 ст. 21 Дисциплінарного статуту (в редакції, яка діяла до 01.05.2022 р.) дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Аналогічного змісту норми закріплені і в ст. 21 Дисциплінарного статуту (в редакції, яка діє з 01.05.2022 р.).

Враховуючи наведене в нормах Дисциплінарного статуту, днем виявлення дисциплінарного проступку, який вчинений позивачем та який полягав у відсутності позивача на службі 04-12.03.2022р. є 16.03.2022 тобто день затвердження висновку службового розслідування, яке проводилося у березні 2022 року.

В свою чергу, наказ про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» № 319 в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказ Департаменту патрульної поліції «По особовому складу» № 831 о/с в частині звільнення позивача зі служби в поліції прийняті 27.05.2022 та 07.06.2022, тобто без дотримання місячного строку притягнення до дисциплінарної відповідальності. Вказуючи на правову позицію викладену у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі № 813/1790/18, враховуючи те, що відповідачем не було дотримано строку притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності і зазначене порушення не є таким, що носить суто формальний характер вважає, що порушення процедури при прийнятті рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Позивач також зазначив, що відповідачем не врахував відсутність протиправної винної дії чи бездіяльності позивача, просить суд визнати протиправними, оскаржувані накази винесені без достатніх на то підстав, без урахування характеру подій, особи зазначеного працівника поліції, ступеня його вини, обставини що обтяжують його відповідальність, вважає, що відповідно до положень п. 1 розділу ІІІ, п. 1 розділу VІІ Порядку №893 та ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарний проступок може мати місце тоді, коли поліцейський усвідомлював протиправність своєї поведінки та ця поведінка поліцейського була спрямована саме на порушення відповідних законодавчих чи нормативних приписів. Між тим, позивач жодних законодавчих чи нормативних приписів не порушував, таких доказів відповідач не має, просить суд скасувати спірні накази від 27.05.2022 №319 в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та № 831 о/с від 07.06.2022 в частині звільнення позивача зі служби в поліції.

Відповідно до частини першої статті 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір, та як наслідок скасування спірних наказів просить суд поновити його на посаді.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.07.2022 №320/5946/22 вказану позовну заяву передано за територіальною підсудністю до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.10.2022 матеріали даної справи були прийнятті до провадження суддею Скочок Т.О., та водночас вирішено позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху, зі встановленням останньому п`ятиденного строку з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, про які у ній зазначено.

Позивачем недоліки позовної заяви усунуто.

02.11.2022, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі та залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (адреса: 61033, м. Харків, вул. Шевченка, 315 А) (далі- третя особа), ухвалено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідно до Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 №2825-ІХ ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва; утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві; визначено територіальну юрисдикцію Київського міського окружного адміністративного суду, яка поширюється на місто Київ.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, дана справа надіслана до Київського окружного адміністративного суду за належністю.

28.03.2023 вказані матеріали адміністративного позову отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 28.03.2023 справа розподілена судді Войтович І.І.

05.04.2023 ухвалою суду прийнято вказану справу до провадження, розгляд справи визначено здійснювати за правилами загального позовного провадження; розпочато підготовку справи до судового розгляду; призначено підготовче засідання на 01 травня 2023 року о 09:30год.

Ухвала суду надіслана сторонам належним чином.

Суд враховує наявний у справі відзив від представника відповідача та третьої особи (від 14.11.2022), в якому представник вказує про безпідставність позовних вимог, наведені доводи позивача вважає такими, що не відповідають дійсності.

Зокрема, посилаючись на норми ст.ст. 1, 8, 18, 23, 24, 91 Закону України «Про Національну поліцію України» №580-ІІІ, ст. ст. 1, 19, 20, 27, 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України №2337-ІІІ, положення Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції № 893, Правила етичної поведінки поліцейських №1179, Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб. В період з 24 лютого по сьогодні в Харкові та області відбуваються активні бойові дії та особовий склад УПП в Харківській області ДПП був негайно викликаний до місця дислокації та залучений до виконання завдань територіальної оборони міста Харкова.

Позивач був відсутній на службі 04.03.2022, 08.03.2022 та 12.03.2022, тому були складені відповідні акти про відсутність на службі позивача у вищезазначені дні. Наказом УПП в Харківській області ДПП «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» від 16.03.2022 № 109 за фактом можливого порушення позивачем службової дисципліни проведене службове розслідування, за результатами якого прийнято рішення про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції наказом ДПП від 16.03.2022 № 189.

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, з урахуванням змін до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, внесених Законом України «Про внесення змін до Законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану», що набули чинності 01.05.2022, накази ДПП «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення» були скасовані.

14.05.2022 відправлено засобами поштового зв`язку позивачу повідомлення про скасування наказу ДПП від 16.03.2022 № 189 про звільнення, та повідомлення про наказ ДПП від 13.05.2022 №785 о/с про поновлення на службі. Засобами електронної комунікації ОСОБА_1 повідомлено про необхідність прибуття до УПП в Харківській області ДПП для виконання своїх службових обов`язків.

На підставі наказу начальника ДПП «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» від 14.05.2022 № 579 було розпочато службове розслідування стосовно можливого порушення окремими працівниками УПП в Харківській області ДПП службової дисципліни, серед яких був позивач.

В ході службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено, що ОСОБА_1 був відсутній на службі 04.03.2022, 08.03.2022, 12.03.2022, обставини зафіксовані та підтверджуються Актами.

Відповідно до розстановок сил та засобів роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП, позивач не виходив на службу 04.03.2022, 08.03.2022 та 12.03.2022.

Позивача засобами електронної комунікації 14.05.2022 було надіслано повідомлення про виклик для надання пояснень о 10:00 год. 18.05.2022, проте, ОСОБА_1 не прибув, про поважні причини неприбуття того дня дисциплінарну комісію не повідомив.

В силу абз. 3 ч. 3 ст. 27 Закону України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» від 15.03.2022 № 2123-ІХ ОСОБА_1 , вважається таким, який відмовився від надання пояснень. Такі дії були зафіксовані дисциплінарною комісією Актом № 266вн від 18.05.2022.

На підставі наказу начальника ДПП від 14.05.2022 № 579 позивач був відсторонений від виконання своїх службових обов`язків та був направлений для несення служби до відділу транспортного забезпечення УПП в Харківській області ДПП. 19.05.2022 засобами електронного зв`язку позивач був додатково повідомлений про необхідність та обов`язковість прибуття до місця несення служби 20.05.2022, за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, буд. 2-A .

Відповідно до розстановок сил та засобів відділу транспортного забезпечення УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 в період відсторонення від виконання службових обов`язків та на час проведення службового розслідування був відсутній на робочому місці у відділі транспортного забезпечення УПП в Харківській області ДПП з 20.05.2022 до 25.05.2022, що зафіксовано та підтверджується відповідними Актами - № 281 вн/41/14/02-2022 від 20.05.2022, № 323вн/41/14/2-2022 від 21.05.2022, № 343вн/41/14/1- 2022 від 22.05.2022, № 391вн/41/14/01-2022 від 23.05.2022, № 401вн/41/14/01-2022 від 24.05.2022, № 464вн/41/14/02-2022 від 25.05.2022. Вказані обставини підтверджуються також опитаними працівниками посадовими УПП Харківській області Дондік В.В. , Приходько І.В .

Поважних причин відсутності ОСОБА_1 на службі в спірні дні службовим розслідуванням не було встановлено, відповідно, дисциплінарна комісія встановила, що лейтенант поліції ОСОБА_1 в період з 04.03.2022 до 12.03.2022 самоусунувся від виконання основних та додаткових завдань, покладених на ДПП в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на всій території України, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.

Окрім зазначених Актів про відсутність позивача, ОСОБА_1 після поновлення на посаді та під час проведення службового розслідування також був відсутній на службі без поважних причин з 20.05.2022 до 25.05.2022.

Таким чином, дисциплінарна комісія встановила, що ОСОБА_1 грубо порушено службову дисципліну в умовах воєнного стану, що виразилось у невиході на службу без поважних причин з 04.03.2022 до 12.03.2022 та з 20.05.2022 до 25.05.2022, тобто, позивач в перші дні війни та в подальшому, нехтуючи Присягою, порушуючи обов`язок служити Українському народу, сумлінно виконувати свої службові обов`язки, визначені статтею 23 Закону України «Про Національну поліцію» прийняв рішення не з`являтися на службу, не отримав дозволу керівництва залишити службу, самоусунувся від виконання основних та додаткових завдань покладених на Департамент патрульної поліції в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на всій території України, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, що як наслідок, ОСОБА_1 порушив вимоги пунктів 1,2,4,5,8 та 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної частиною 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців 2 та 3 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки та вчинив дії, які безумовно підривають авторитет Національної поліції України в очах громадян.

З урахуванням висновку службового розслідування, затвердженого 26.05.2022, начальником ДПП видано наказ від 27.05.2022 № 319 про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільненні зі служби в поліції та 07.06.2022 реалізовано наказом ДПП № 831 o/c.

Відповідач вважає, що дисциплінарною комісією обставини події з`ясовані повно та вичерпано, діяння поліцейського кваліфіковано правильно, норми закону визначені вірно, зміст приписів цих норм витлумачено без помилок (перекручень), взято до уваги усі суттєві поза розумним сумнівом фактори, наслідки вчиненого поліцейським діяння не спотворено, міру юридичної відповідальності обрано без явного та очевидно нерозумного перевищення меж свободи адміністративного розсуду, підстави для скасування зазначених наказів відсутні.

Щодо посилання позивача, про невжиття відповідачем належних заходів з метою з`ясування причин відсутності його на службі, представник вказує, що наказом начальника ДПП від 12.01.2022 № 1320/с позивача призначено на посаду командира взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП. Відповідно до Положення про УПП в Харківській області ДПП, затвердженого наказом ДПП від 07.11.2015 № 1/5, УПП в Харківській області ДПП є територіальним (відокремленим) підрозділом ДПП та згідно з законодавством України реалізовує свої повноваження на території Харківської області. Отже, позивач, відповідно до займаної посади повинен був реалізовувати свої повноваження виключно на території міста Харків та Харківської області.

Враховуючи Інструкцію про службові відрядження поліцейських у межах України, затвердженої наказом МВС України № 672 від 02.08.2017, підставою для несення служби поза місцем постійного несення служби має бути наказ, але такого наказу відносно ОСОБА_1 в період з 04.03.2022 по 12.03.2022 не було видано. Позивач з 04.03.2022 до 12.03.2022 та з 20.05.2022 до 25.05.2022 без дозволу керівництва не виходив на службу.

За вказаним графіком позивач мав нести службу за дислокацією сил та засобів УПП в Харківській області ДПП. Позивачу повідомлялось про прибуття на службу, але останній так і не прибув, пояснень не надав, поважних доказів причин неприбуття не надавав.

Представник додав, що в умовах воєнного стану, враховуючи внесені зміни до законодавства з 01.05.2022, надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Представник наполягає на тому, що дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків. З огляду на системний аналіз наведених правових норм, чітко вбачається, що в основі поведінки поліцейського закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівники поліції повинні діяти на підставі та у межах повноважень, у спосіб, що визначений законодавством. Вони повинні усвідомлювати значимість своєї місії, їх поведінка повинна зміцнювати та підтримувати довіру суспільства до Національної поліції України. Поліцейські зобов`язані демонструвати і пропагувати високі стандарти поведінки, у зв`язку з чим добровільно беруть на себе більш істотні обмеження, пов`язані з дотриманням етичних норм як у поведінці під час виконання службових обов`язків, так і в поведінці у побуті. Дотримання бездоганної поведінки і безумовне виконання вимог чинного законодавства є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Враховуючи службову характеристику позивача, яка не є позитивною в розрізі належного виконання службових обов`язків, наказів керівництва, схильності до порушень дисципліни та не встановлення в ході службового розслідування обставин, що пом`якшують відповідальність позивача, застосовуючи позиції викладені в постановах Верховного Суду України від 21.12.2018 по справі № 805/623/16-а, від 25.04.2018 у справі № 800/547/17, від 22.03.2019 у справі 804/676/18, від 22.11.2019 у справі 826/6107/18, від 31.03.2020 у справі 806/2492/16, від 25.06.2020 № 2240/2329/16, під час проведення службового розслідування, дисциплінарною комісією були взяті до уваги усі істотні та суттєві поза розумним сумнівом аспекти, котрі здатні вплинути на міру відповідальності особи, вбачається, що дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку обставини діяння позивача з`ясувала повно та оцінила вірно, вчинене поліцейським діяння в частині безпідставного не виходу на службу та епізоду порушення Присяги поліцейського кваліфікувала правильно, норми закону визначила як належні, зміст норми права витлумачила відповідно до їх дійсної суті, а, відтак, забезпечила дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (засадничих гарантій притягнення особи до відповідальності не порушила).

Враховуючи положення ст. 21 Дисциплінарного статуту, начальник ДПП має повноваження на застосування до патрульних поліцейських дисциплінарних стягнень та наказом ДПП від 27.05.2022 № 319 «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» до лейтенанта поліції ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни.

У відповідності до ч. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту, 07.06.2022 наказом ДПП № 831 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

У відзиві відмічено також, що відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, у зв`язку з повномасштабним вторгненням і проведенням військових дій російською федерацією на території нашої держави. В період з 24 лютого по сьогодні в Харкові та області відбуваються активні бойові дії. Позивач є насамперед поліцейським та у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості (частина друга статті 24 Закон № 580-VIII). Під час проведення службового розслідування, як самими матеріалами службового розслідування, так і інформацією, зазначеною в позовній заяві, підтверджується той факт, що лейтенант поліції ОСОБА_1 безпідставно покинув місце несення служби, не брав участі у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення на всій території України, у зв`язку з військовою агресією російської Федерації проти України, тим самим вчинив дисциплінарний проступок.

Представник просить суд також, звернути увагу на те, що недопустимо залишати поведінку ОСОБА_1 безкарною, бо це призведе до створення в очах інших поліцейських, які у воєнний час сумлінно виконують свої обов`язки незважаючи на реальну загрозу життю, які в першу чергу ставили інтереси, права та безпеку Українського народу вище власного життя та власних інтересів, залишаючись у місті Харкові та Харківській області, проявляючи мужність та вірність Присязі, що не можна стверджувати про позивача, відчуття безкарності, підриву авторитету керівництва та самої служби в поліції і може призвести до масових аналогічних випадків.

Просить суд відмовити в задоволенні позову. Долучено до відзиву матеріали службового розслідування, присяга позивача та посадова інструкція.

В матеріалах справи також наявні додаткові пояснення представника відповідача та третьої особи (29.11.2022) в яких останній зазначив, що у зв`язку із початком військової агресії рф на території України 24.02.2022, особовий склад УПП в Харківській області ДПП був негайно викликаний до місця дислокації та залучений до відповідних завдань з територіальної оборони міста Харкова, відповідні накази доводились до відома особовому складу, спосіб доведення інформації був узгоджений із позивачем із початку функціонування управління.

Представник зазначає про наявність наказів починаючи з 25.02.2022 про прибуття всіх до місця несення служби, що ніхто самовільно не вирішує хоче він чи не хоче прибувати на службу, частина поліцейських та члени їх сімей були такі, що виїхали до безпечного міста Дніпро 25.02.2022, ті що не бажали виїжджати їм було дозволено залишитись вдома, про що знав позивач та жодних дій щодо виїзду з Харкова 25.02.2022 не вчиняв. 26.02.2022 керівництво УПП в Харківській області було на місці несення служби, щодо місця дислокації було повідомлено належним чином особовий склад о 10 год. 34 хвил. 27.02.2022 із зазначенням місця прибуття та несення служби, було забезпечено перезмінку особового складу, що зафіксовано відповідними командами та розпорядженнями засобами електронного зв`язку. 28.02.202 о 16 год. 11 хвил. начальником було знову повідомлено особовий склад про обов`язковість виконання службових обов`язків та зазначено про те, що всі мають бути в строю, посилений режим несення служби, всі хто вивозив сім`ю після стають в стрій, із задачею недопущення мародерства, вуличної злочинності, зміни мають нестись щодобово, всі працюють на лінії. 01.03.2022 начальник доводить до відома особовий склад про те, що всі мають бути на службі із 100 % явкою та повідомила про неможливість самовільного виїзду з місця несення служби та відповідне несення відповідальності за безпідставне самоусунення від виконання службових обов`язків. Позивач з 04.03.2022 до 12.03.2022 був відсутній на службі. 26.02.2022 було затверджено графік несення служби на березень 2022 року, зокрема, в якому визначено несення служби батальйону №3 04.03.2022, 08.03.2022, 12.03.2022. ОСОБА_1 був належним чином повідомлений щодо перелічених наказів керівництва та графіку, але останній самовільно самоусунувся від виконання службових обов`язків.

Щодо повторного притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, відповідач не оспорює обставин проведеного раніше службового розслідування з підстав можливого порушення службової дисципліни що виразилось у невиході на службу без поважних причин ОСОБА_1 04.03.2022, 08.03.2022, 12.03.2022, наказом №189 від 16.03.2022 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення, який реалізовано наказом ДПП від 16.03.2022 №626 о/с - звільнено зі служби. Та враховуючи внесені зміни до законодавства у зв`язку із оголошеним в країні воєнним станом, які набули чинності 01.05.2022, наказом ДПП від 12.05.2022 №281 дисциплінарне стягнення відносно ОСОБА_1 було скасовано, та наказом від 13.05.2022 №785 о/с скасовано наказ №626 о/с від 16.03.2022 та поновлено позивача на службі, виплачено грошове забезпечення за час вимушеного прогулу. Посилаюись також на ч. 1 ст. 61 Конституції України вказує, що несення подвійного/кратного тягаря юридичної відповідальності одного виду за скоєння правопорушення є або діюче рішення суб`єкта владних повноважень з приводу притягнення особи до відповідальності, або рішення суду з приводу притягнення особи до юридичної відповідальності. Представник наполягає, що Дисциплінарною комісією належним чином проведено службове розслідування стосовно епізоду безпідставного не виходу на службу та порушення Присяги ОСОБА_1 , тому на думку відповідача, підстави для скасування зазначених наказів відсутні.

Представник надав скріншоти наказів та розпоряджень щодо обставин повідомлення керівництва в лютому 2022 року про місце дислокації та несення служби, графік несення служби на березень 2022 року, витяг з послужного списку ОСОБА_1

01.05.2023 в підготовче судове засідання з`явились позивач та представник відповідача; представник третьої особи не прибув; за згодою сторін, судом на місці ухвалено відкласти судове засідання на іншу дату та час.

Підготовче судове засідання призначено на 31.05.2023 об 11:00 год., про що сторони по справі повідомлені належним чином.

30.05.2023 від відповідача надано до суду додаткові пояснення та докази на виконання вимог суду. Відповідач наполягає на належному доведенню позивачу про обов`язковість несення служби за місцем дислокації, останньому відомо про посилений режим роботи.

Щодо строку накладення дисциплінарного стягнення визначеного в ст. 21 Дисциплінарного статуту додав, що у разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. За результатами службового розслідування 26.05.2022 затверджено висновок службового розслідування, таким чином днем виявлення дисциплінарного проступку, який вчинив позивач є 26.05.2022. Наказом начальника ДПП від 27.05.2022 № 319 за вчинення дисциплінарного проступку до позивача застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. Дисциплінарний проступок ОСОБА_1 полягав у не виході на службу без поважних причин з 04.03.2022 по 12.03.2022 та з 20.05.2022 по 25.05.2022, в умовах воєнного стану. Таким чином наказ ДПП від 27.05.2022 № 319 видано на наступний день після виявлення дисциплінарного проступку та на 80 день з дня його вчинення. Відповідач діяв відповідно до вимог статті 21 Дисциплінарного статуту.

Посилаючись на ст. 21 Дисциплінарного статуту наказ по особовому складу від 09.06.2022 № 831o /c, яким реалізоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення останнього зі служби в поліції, також видано у строк встановлений Дисциплінарним статутом.

Таким чином, відповідачем дотримані строки проведення службового розслідування, застосування до позивача дисциплінарного стягнення та його реалізації.

31.05.2023 в підготовче судове засідання прибули позивач та представник відповідача; представник третьої особи не прибув; за згодою сторін, судом на місці ухвалено відкласти судове засідання на іншу дату та час для ознайомлення позивача з доданими до справи документами відповідачем.

Підготовче судове засідання призначено на 20.06.2023 о 13:00 год., про що сторони по справі повідомлені належним чином.

20.06.2023 судове засідання знято з розгляду у зв`язку з відпусткою судді. Наступне судове засідання відбудеться 17.07.2023 року об 10:30, про що сторони по справі повідомлені належним чином.

Позивачем 17.07.2023 подано до суду заяву про уточнення позовних вимог відповідно до якої, позивач вказуючи на ч. 2 ст. 235 КЗпП України із застосуванням положень Порядку №1000, просить суд стягнути з Департаменту патрульної поліції середній заробіток за час вимушеного прогулу з 08.06.2022 по день ухвалення рішення.

17.07.2023 судом також отримано відповідь на відзив від позивача, в якому ОСОБА_1 посилаючись на норми діючого законодавства що регулюють засади організації та діяльності Національної поліції України, проходження служби в поліції, проведення службового розслідування, встановлення дисциплінарного проступку та його підтвердження, застосування виду дисциплінарного стягнення. Позивач вказує, що даний спір виник у зв`язку із застосуванням відповідачем до позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Та позивач вказує, що відповідач не врахував вже проведене раніше службове розслідування щодо самоусунення від служби 01.03.2022 до 12.03.2022, за результатами проведення якого був складений та 16.03.2022 затверджений висновок, згідно якого застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби за аналогічними нормами законів, що й в спірних наказах та наполягає на застосуванні в даній справі положень ч.ч. 1, 2 ст. 21 Дисциплінарного статуту, зауважив що днем виявлення проступку є 16.03.2022, день затвердження висновку, тому застосування дисциплінарного стягнення за наслідками проведеного другого службового розслідування щодо обставин відсутності позивача на службі 01.03.2022, 04.03.2022, 08.03.2022, 12.03.2022, та прийняття спірних наказів 27.05.2022 та 07.06.2022, є протиправним, прийняті останні без дотримання місячного строку притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Додав, що прийняття попередніх наказів №185 від 16.03.2022, який реалізовано наказом № 626 о/с від 16.03.2022 та наступне їх скасування наказами №281 від 12.05.2022 та №785 від 13.05.2022 не перериває строки притягнення до відповідальності, та обставини, які досліджувались у березні та травні 2022 року стосуються одних і тих же обставин.

Наказ № 831 о/с від 07.06.2022 вважає таким, що прийнятий з порушенням процедури такого прийняття суб`єктом владних повноважень.

17.07.2023 в підготовче судове засідання прибули позивач та представник відповідача; представник третьої особи не прибув; за згодою сторін судом на місці оголошено перерву, зобов`язано відповідача подати до суду докази відповідно до поданого клопотання позивача від 06.06.2023.

Судове засідання призначено на 01.08.2023 о 09:30 год., про що сторони по справі повідомлені належним чином.

01.08.2023 до суду надійшли додаткові пояснення надані представником відповідача та третьої особи на отриману відповідь на відзив позивача, в яких представник не погоджується із позицією позивача з підстав аналогічних викладених в поданих до суду відзиву та додаткових поясненнях.

Представником додано додаткові докази.

01.08.2023 судом відкладено судове засідання на іншу дату та час у зв`язку із отриманим від позивача клопотання із проханням відкласти розгляд справи на іншу дату.

Підготовче засідання призначено на 10.08.2023 о 10:30 год., про що сторони по справі повідомлені належним чином.

10.08.2023 позивачем подано до суду заяву щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та довідку про доходи від 15.08.2022 №1356 складену згідно Порядку №100.

10.08.2023 в підготовче судове засідання прибули позивач та представник відповідача; представник третьої особи не прибув; задля надання часу відповідачу для ознайомлення із матеріалами справи, за відсутності заперечень від позивача, судом на місці ухвалено оголосити перерву в судовому засіданні.

Наступне судове засідання призначено на 14.09.2023 о 09:30 год., про що сторони по справі повідомлені належним чином.

Від позивача до суду надійшла заява від 14.09.2023 з проханням провести підготовче судове засідання за відсутності позивача та його адвоката.

14.09.2023 до суду прибув представник відповідача та подав заяву із проханням провести підготовче засідання без участі представника відповідача.

14.09.2023 ухвалою суду закрито підготовче провадження; призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 06 листопада 2023 року о 10:00год.

Ухвала суду надіслана сторонам по справі належним чином.

06.11.2023, у зв`язку із отриманням судом 01.11.2023 від представника позивача про відкладення розгляду справи, суд на місці ухвалив задовольнити клопотання, відкласти судове засідання на іншу дату та час.

Наступне судове засідання призначено на 21.11.2023 о 09:30 год., про що сторони по справі повідомлені належним чином.

В судове засідання прибули позивач ОСОБА_1 , представник позивача Шльонських О.М., представник відповідача Кубрак О.І., свідок ОСОБА_4 .

В ході розгляду справи по суті позивач ОСОБА_1 та представник позивача Шльонських О.М. підтримали позовні вимоги, просили суд позов задовольнити та представник відповідача Кубрак О.І., просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Додаткових пояснень сторонами до суду не подано.

За відсутності заперечень від позивача та його представника, представника відповідача, судом на місці ухвалено здійснювати подальший розгляд справи у порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Заслухавши сторін по справі, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, встановивши правову позицію відповідача, та третьої особи, допитавши свідка ОСОБА_4 , об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

ОСОБА_1 наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 12.01.2021 № 132 о/с призначений по управлінню патрульної поліції в Харківській області командиром взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3, установивши посадовий оклад у розмірі 2500 грн та надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції в розмірі 45 відсотків посадового окладу з урахуванням окладу за спеціальним званням та надбавки за стаж служби, звільнивши з посади інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 4 управління патрульної поліції в Харківській області.

Відповідно до Положення про УПП в Харківській області ДПП, затвердженого наказом ДПП від 07.11.2015 № 1/5, УПП в Харківській області ДПІ є територіальним (відокремленим) підрозділом ДПП та згідно з законодавством України реалізовує свої повноваження на території Харківської області.

На підставі наказу начальника ДПП «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» від 14.05.2022 № 579 розпочато службове розслідування стосовно можливого порушення окремими працівниками УПП в Харківській області ДПП службової дисципліни, серед яких був ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 було відсторонено від виконання обов`язків службових обов`язків.

У висновку службового розслідування, затвердженого начальником ДПП полковником Є.Жуковим 26.05.2022, встановлено та зафіксовано, що службові розслідування були проведені за фактами можливих порушень службової дисципліни з боку окремих працівників УПП в Харківській області ДПП, що виразились у невиході на службу без поважних причин у період з 24.02.2022 по 19.04.2022.

За результатами проведення вказаних службових розслідувань прийнято рішення про застосування дисциплінарних стягнень у вигляді звільнення із служби в поліції до наступних працівників УПП в Харківській області ДПП, зокрема, щодо лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

На виконання пункту 2 розділу II Протоколу № 11 наради керівництва Національної поліції проаналізовано висновки службових розслідувань та накази про застосування дисциплінарних стягнень до працівників територіальних (відокремлених) підрозділів ДПП та апарату ДПП, виданих під час дії правового режиму воєнного стану на предмет їх доцільності та обгрунтованості з урахуванням змін, внесених до Дисциплінарного статуту Національної поліції України згідно Закону України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану», що набули чинності 01.05.2022, про що заступником начальника управління начальником відділу проведення службових розслідувань та контролю управління моніторингу та аналітичного забезпечення ДПП капітаном поліції Арсаланом Сам-Далірі надано доповідну записку від 12.05.2022 № 5461/41/2-2022.

За результатами зазначеного встановлено, що службові розслідування, проведені під час дії правового режиму воєнного стану, у зв`язку з прогалинами в законодавстві, містять недоліки щодо процедури отримання пояснень у працівників до яких були застосовані дисциплінарні стягнення (неможливість опитати особу та запросити для надання пояснень у зв`язку з евакуацією, збої в роботі телекомунікаційних систем, зупинення роботи поштових сервісів тощо), що не виключає наявність в їх діях дисциплінарного проступку (в переважній більшості з них - це невихід на службу без поважних причин, невиконання наказів керівництва).

У частині сьомій статті 20 Дисциплінарного статуту визначено, зокрема, що дисциплінарне стягнення, застосоване з порушенням вимог цього Статуту, скасовується як незаконне керівником, який його застосував, або прямим керівником.

У зв`язку з чим, відповідно до наказу ДПП від 12.05.2022 № 281 «Про скасування наказів ДПП про застосування дисциплінарних стягнень», зокрема, - наказ ДПП «Про застосування до працівника УПП в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 16.03.2022 № 189 в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції до командира взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Відповідно до наказу ДПП від 13.05.2022 № 785 «По особовому складу» вищевказаних працівників поліції, зокрема, ОСОБА_1 поновлено на посаді, зобов`язано з`явитися на службу.

Враховуючи тимчасове припинення функціонування відділу документального забезпечення УПП в Харківській області ДПП та неможливості реєстрації вхідної кореспонденції, внаслідок збройної агресії військовими рф на території міста Харкова, обставини про порушення службової дисципліни пов`язаних з невиходом на службу поліцейських у вищезазначений період, доповідалися командирами рот та їх заступниками, командирами батальйонів та їх заступниками, начальниками відділів/секторів та їх заступниками, іншими посадовими особами, керівництву УПП в Харківській області ДПП в усному порядку.

За фактом відсутності на службі лейтенанта поліції ОСОБА_1 , т.в.о. заступника начальника ВМАЗ УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції Барибіним С.С. та заступником начальника управління - начальником ВМАЗ УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції Диняком Я.В., у приміщенні тимчасового перебування УПП в Харківській області ДПП, розташованого за адресою: місто Харків, вулиця Пушкінська, 2А, у присутності начальника УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Стрижак А.О., т.в.о. заступника начальника управління - начальника ВЧС УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Приходька І.В., складено акти про відсутність на службі 04.03.2022, 08.03.2022 та 12.03.2022.

З метою більш детального встановлення обставин та причин, що призвели до можливого порушення службової дисципліни лейтенантом поліції ОСОБА_1 , а також реалізації його права на захист, засобами електронної комунікації 14.05.2022 за № 3133/41/14/02-2022 направлений виклик про необхідність прибуття о 10.00 18.05.2022 за адресою: місто Харків, вулиця Шевченка, 26 для надання відповідних письмових пояснень в рамках проведення службового розслідування, призначеного наказом ДПП «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» від 14.05.2022 № 579.

Проте, 18.05.2022 лейтенант поліції ОСОБА_1 в зазначений час не з`явився, про наявність поважних причин свого неприбуття дисциплінарну комісію не повідомив.

З урахуванням положень абзацу третього частини 3 статті 27 Дисциплінарного статуту останній вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що складено відповідний акт № 266вн від 18.05.2022.

До матеріалів службового розслідування додано службову характеристику на лейтенанта поліції ОСОБА_1 в якій зазначено, що останній зарекомендував себе з посередньої сторони.

Опитаний командир роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції Дондік В.В. та заступник начальника управління - начальник ВЧС УПП в Харківській області ДПП капітан поліції Приходько І.В. пояснили, що командир взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 24.02.2022 заступив на службу, проте в подальшому до 16.03.2022 на службу більше не з`являвся. Після 24.02.2022 направився в бік Західної України з метою евакуації сім`ї та повертаючись повідомив, що у місті Дніпро зламався автомобіль. Через декілька днів останній зателефонував та повідомив, що має намір звільнитися з лав Національної поліції України. Додатково лейтенант поліції ОСОБА_1 зазначив, що під час обстрілів у місті Харкові, до його квартири влучив снаряд та розгромив помешкання, у зв`язку з чим, повернутись останньому нікуди.

На поданий запит УПП в Харківській області ДПП від 14.05.2022 за вих. № 2116 в рамках проведення службового розслідування до Харківського управління ДВБ отримано відповідь від 18.05.2022 № 135/42-20/2-2022 про те, що лейтенант поліції ОСОБА_1 державний кордон України не перетинав.

Таким чином, лейтенант поліції ОСОБА_1 04.03.2022, 08.03.2022 та 12.03.2022 самоусунувся від виконання основних та додаткових завдань, покладених на ДПП в умовах правового режиму воєнного стану, оголошеного на всій території України, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.

Інших обставин, що свідчать про поважність відсутності на службі 04.03.2022, 08.03.2022 та 12.03.2022 командира взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 під час службового розслідування не встановлено.

Також, лейтенанту поліції ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку та з використанням електронної комунікації надіслано витяг з наказу ДПП від 13.05.2022 № 785 «По особовому складу» про скасування пункту наказу ДПП від 16.03.2022 № 626 о/с в частині звільнення зі служби в поліції відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», поновлення на посаді та необхідності приступити до служби в найкоротший термін.

Однак відповідно до актів № 281 вн/41/14/01-2022 від 20.05.2022, № 323вн/41/14/01-2022 від 21.05.2022, № 343вн/41/14/01-2022 від 22.05.2022, № 391вн/41/14/01-2022 від 23.05.2022, №401 вн/41/14/01-2022 від 24.05.2022, № 454вн/41/14/01-2022 від 25.05.2022 зазначений працівник 20.05.2022, 21.05.2022, 22.05.2022, 23.05.2022, 24.05.2022, 25.05.2022 був відсутній на службі без поважних причин. Комісією взято до уваги, що вказаний працівник не з`явився за попереднім викликом, у зв`язку з чим дисциплінарна комісія вважає за можливе рахувати вказані дати прогулами.

Дисциплінарна комісія дійшла висновку що дисциплінарний проступок, зокрема, вчинений ОСОБА_1 , дискредитує честь держави, підриває авторитет Національної поліції України та є несумісним із подальшим проходженням служби в Національній поліції України.

Відповідно, дні служби командира взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 04.03.2022, 08.03.2022, 12.03.2022, 20.05.2022, 21.05.2022, 22.05.2022, 23.05.2022, 24.05.2022 та 25.05.2022 - визнано прогулами. Серед вказаних поліцейських у висновку УПП в Харківській області ДПП, зокрема, ОСОБА_1 визнано таким, що був відсутній без поважних причин на службі, про що складено відповідні акти про відсутність на службі, що свідчить про вчинення ним дисциплінарного проступку, що тягне за собою накладення відповідного дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження до більш суворого - звільнення зі служби в поліції. Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

Як наслідок, п. 32 дисциплінарна комісія вважає, що за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2, 4, 5, 8 та 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців другого та третього пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до командира взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Висновок підписаний складом дисциплінарної комісії та затверджено начальником Департаменту патрульної поліції полковником Є.Жуковим - 26.05.2022.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 27.05.2022 №319 враховуючи висновки службового розслідування, керуючись статтями 26, 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» пунктом 29

- за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2, 4, 5, 8 та 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців другого та третього пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до командира взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Скан копія витягу з наказу Департаменту патрульної поліції від 27.05.2022 № 319 про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень надісланий ОСОБА_1 за допомогою мессенджеру Telegram о 23 год. 06 хв. про що складено акт від 30.05.2022 складений та підписаний посадовими особами УПП в Харківській області ДПП.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 07.06.2022 № 831 о/с релізовано наказ №319 від 27.05.2022, відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції по управлінню патрульної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0168834), командира взводу № 2 роти № 6 батальйону №3, з 11 червня 2022 року, з виплатою грошової компенсації за 13 діб невикористаної частини чергової відпустки за фактично відпрацьований час у році звільнення, установивши премію за червень 2022 року в розмірі 136,690 відсотків.

Скан копія наказу Департаменту патрульної поліції НПП від 07.06.2022 № 831 о/с про звільнення зі служби надісланий ОСОБА_1 за допомогою мессенджеру Telegram о 16 год. 52 хв. про що складено акт від 11.06.2022 складений та підписаний посадовими особами УПП в Харківській області ДПП.

Позивач не погоджуючись із спірними наказами від 27.05.2022 №319 та від 07.06.2022 №831о/с звернувся до суду із даним позовом щодо захисту порушених прав та інтересів.

Позиція позивача та його представника ґрунтується на тому, відповідачем під час проведення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни що виразилось у невиході на службу без поважним причин з 04.03.2022 до 12.03.2022 та з 20.05.2022 до 25.05.2022, не враховано відсутність протиправної винної дії чи бездіяльності позивача, оскаржувані накази від 27.05.2022 №319 та від 07.06.2022 №831о/с винесені без достатніх на то підстав, без урахування характеру подій, особи зазначеного працівника поліції, ступеня його вини, обставини що обтяжують його відповідальність, вважає, що відповідно до положень п. 1 розділу ІІІ, п. 1 розділу VІІ Порядку №893 та ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарний проступок може мати місце тоді, коли поліцейський усвідомлював протиправність своєї поведінки та ця поведінка поліцейського була спрямована саме на порушення відповідних законодавчих чи нормативних приписів. Позивач та його представник наполягають, що жодних законодавчих чи нормативних приписів не порушував, таких доказів відповідач не має, стверджують, що ОСОБА_1 не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності оскільки відповідачем порушено строки такого притягнення, відносно нього вже проводилось службове розслідування щодо ймовірного відхилення від служби 01.03.2022, 04.03.2022, 08.03.2022, 12.03.2022, за результатами проведення якого був складений та 16.03.2022 затверджений висновок, згідно якого застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення наказами №185 від 16.03.2022, №626 о/с від 16.03.2022, які були скасовані відповідними наказами та зауважують, що строк притягнення до дисциплінарної відповідальності є днем виявлення проступку, що є саме 16.03.2022 - день затвердження попереднього висновку.

В свою чергу відповідач та третя особа наполягають на підтвердженні обставин дисциплінарного проступку ОСОБА_1 що виразився у відсутності без поважних причин на службі 04.03.2022, 08.03.2022, 12.03.2022, 20.05.2022, 21.05.2022, 22.05.2022, 23.05.2022, 24.05.2022 та 25.05.2022, службове розслідування проведено належним чином, зібрані усі необхідні докази та матеріали, встановлено та підтверджено склад дисциплінарного проступку позивача, строків притягнення до відповідальності не порушено, відповідачем правомірно винесено спірні накази.

Відтак, предметом спору у даній справі є накази від 27.05.2022 №319 та від 07.06.2022 №831о/с щодо застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення за вчинення дисциплінарного проступку у вигляді звільнення зі служби, у зв`язку з чим суд має встановити правомірність чи протиправність спірних наказів, оцінивши їх через призму верховенства права та критеріїв законності рішення суб`єкта владних повноважень, які наведені в частині 2 статті 2 КАС України, наявність чи відсутність в діях позивача дисциплінарного проступку та необхідності застосування вказаного спірного дисциплінарного стягнення, із дотриманням судом принципів адміністративного судочинства визначених частиною третьою вказаної статті процесуального кодексу.

В силу ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 3 статті 2 КАС України визначено, що основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

За ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (ч. 3 ст. 3 КАС України).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який послідуючими Указами Президента продовжений та на сьогодні не відмінений.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Абзац другий статті 17 Конституції України визначає, що забезпечення державної безпеки і захист державного кордону України покладаються на відповідні військові формування та правоохоронні органи держави, організація і порядок діяльності яких визначаються законом.

Статтею 65 Конституції України визначено, що захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування його державних символів є обов`язком громадян України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України від 02.07.2015 № 580-ІІІ «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-ІІІ), відповідно до частини першої статті 1 якого Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно зі статтею 3 Закону № 580-ІІІ, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до статті 17 Закону № 580-ІІІ, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За змістом частини першої статті 18 цього ж Закону № 580-ІІІ, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Зміст Присяги викладений в ст. 64 Закону № 580-ІІІ.

Порядок складання Присяги працівника поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України (ч. 2 ст. 64 Закону № 580-ІІІ).

Основні повноваження поліції, визначені в ст. 23 Закону № 580-VIII, згідно до частини першої - поліція відповідно до покладених на неї завдань: виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення (пункт 2); вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення (пункт 3); у випадках, визначених законом, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання (пункт 8).

Виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладене на поліцію виключно законом (ч. 1 ст. 24 Закону № 580-VIII).

У разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості (ч.2 ст. 24 Закон № 580-VIII).

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відносини, що виникають у зв`язку зі вступом, проходженням та припиненням служби в поліції, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції (ст. 60 Закону №580-VIII).

За ч.ч. 1-3 ст. 62 Закону №580-VIII поліцейський під час виконання покладених на поліцію повноважень є представником держави. Законні вимоги поліцейського є обов`язковими для виконання всіма фізичними та юридичними особами.

Поліцейський під час виконання покладених на нього обов`язків підпорядковується тільки своєму безпосередньому та прямому керівнику.

Ніхто, крім безпосереднього і прямого керівника (за винятком випадків, прямо передбачених законом), не може надавати будь-які письмові чи усні вказівки, вимоги, доручення поліцейському або іншим способом втручатися в законну діяльність поліцейського, у тому числі діяльність, пов`язану з кримінальним провадженням або провадженням у справах про адміністративні правопорушення.

Згідно пунктів 1-4 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179 (далі Правила №1179) такі є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Ці Правила ґрунтуються на Конституції України, Законах України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції», інших законах України, актах Президента України та постановах Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України.

Під час прийняття на службу до поліції особу ознайомлюють з вимогами цих Правил.

Поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності (п. 5 розділу І Правил №1179).

Згідно розділу ІІ Правил №1179, серед визначеного, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

За ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Частиною 6 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський має право: 1) на повагу до своєї особистості, коректне ставлення з боку керівників, колег та інших осіб; 2) вимагати письмового оформлення обсягу посадових (функціональних) обов`язків за відповідною посадою та створення умов, необхідних для їх виконання; 3) приймати у межах, визначених посадовими (функціональними) обов`язками, рішення або брати участь у їх підготовці; 4) на доступ до службової інформації, необхідної для виконання обов`язків за посадою; 5) на просування по службі, збільшення грошового забезпечення з урахуванням результатів службової діяльності та рівня кваліфікації; 6) на захист персональних даних, переданих у розпорядження Національної поліції України та її територіальних органів; 7) ознайомлюватися з матеріалами особової справи, висновками службового розслідування, що проводиться стосовно нього, а також долучати до нього свої пояснення; 8) робити копії матеріалів особової справи, висновків службового розслідування за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 9) на неупереджений розгляд скарг, поданих на його рішення, дії чи бездіяльність, а також на неупереджений розгляд поданих ним скарг, у тому числі на рішення, дії чи бездіяльність його керівників; 10) на правничу допомогу та захист своїх прав під час розгляду скарг або під час проведення службових розслідувань; 11) на захист від переслідування у разі повідомлення про вчинення кримінальних правопорушень, здійснених керівництвом та працівниками Національної поліції України; 12) на забезпечення спеціальними засобами безпеки з урахуванням особливостей проходження служби.

Відповідно до ст. 5 Дисциплінарного статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Отже проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту).

За ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, зокрема, звільнення із служби в поліції ( п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частин 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (ч. 6 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Частинами 1 та 2 статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування (ч. 5 ст. 15 Дисциплінарного статуту).

Статтею 18 Дисциплінарного статуту визначено, зокрема, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", «Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Відповідно до частин 1-7 статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту).

Аналогічні положення закріплені і у Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженому наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (далі - Порядок №893).

Розділом V Дисциплінарного статуту визначено особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.

Так, згідно ст. 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).

Службове розслідування стосовно заступників керівника Національної поліції України чи керівників територіальних органів Національної поліції України проводиться виключно дисциплінарною комісією.

Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.

Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським, стосовно якого призначено службове розслідування, вчинено інший дисциплінарний проступок, обставини його вчинення підлягають перевірці уповноваженою особою під час проведення такого службового розслідування.

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.

Згідно положень ст. 27 Дисциплінарного статуту вбачається, що під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.

За наявної можливості надсилання виклику поштовим зв`язком здійснюється рекомендованим листом на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника (абз. 3 ч. 2 ст. 27 Дисциплінарного статуту).

Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше однієї доби для прибуття за вказаною у виклику адресою.

Виклик, який надіслано поштовим зв`язком, вважається таким, що отриманий поліцейським, на четвертий календарний день з дня його відправлення.

Виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення (абз. 2 ч.3 ст. 27 Дисциплінарного статуту).

Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.

Від поліцейського, стосовно якого є підтвердні дані про самовільне залишення ним місця несення служби, виїзд до інших регіонів країни чи за кордон, пояснення не відбираються, поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень (ч. 4 ст. 27 Дисциплінарного статуту).

Згідно ч. 1 ст. 28 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану на час проведення службового розслідування за рішенням керівника, який його призначив, на поліцейського, стосовно якого було прийнято рішення про відсторонення від виконання службових обов`язків (посади), може бути покладено тимчасове виконання обов`язків за іншою посадою.

Рішення про покладення тимчасового виконання обов`язків приймається з обов`язковим урахуванням обставин можливого вчиненого дисциплінарного проступку та його тяжкості, а також можливості відстороненого поліцейського під час тимчасового виконання обов`язків за іншою посадою впливати на хід проведення службового розслідування.

Відсторонення від виконання обов`язків передбачено відповідно ст. 70 Закону №580-VIII.

Частинами 1 та 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Абзацом 4 ч. 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

Відповідно до ч. 3 ст. 29 Дисциплінарного статуту протягом 10 днів з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його пом`якшити, застосувати суворіше дисциплінарне стягнення або звільнити поліцейського від дисциплінарної відповідальності, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини.

Згідно ч. 1 ст. 30 Дисциплінарного статуту разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації (ч. 2 ст. 30 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 3 ст. 30 Дисциплінарного статуту доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.

У разі встановлення поважних причин відсутності поліцейського до наказу по особовому складу, яким виконується застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції, вносяться зміни щодо дати його виконання.

За ч. 1 ст. 31 Дисциплінарного статуту поліцейський має право подати рапорт про перегляд застосованого до нього дисциплінарного стягнення або його скасування протягом трьох днів з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Згідно ч.4 ст. 31 Дисциплінарного статуту поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

За правилами статті 19 Закону № 580-ІІІ, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно - правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

У частині 2 вказаної статті 19 Закону № 580-ІІІ визначено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-ІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби (ч. 2 та ч. 3 ст. 77 Закону № 580-ІІІ).

Відповідно до ст. 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Частинами 1 -3 ст. 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Зі змісту наведених норм права слідує, що підставами для притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського є вчинений ним дисциплінарний проступок, який полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, обставини, що свідчать про не дотримання законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні Присяги, порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені та такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях конкретної особи (поліцейського) дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Всі наведені обставини та мотиви, які стосуються вчинення дисциплінарного проступку саме позивачем повинні були бути перевірені дисциплінарною комісією шляхом зібрання відповідних доказів, які в обов`язковому порядку слід було відобразити у вступній, описовій та резолютивній частинах відповідного висновку службового розслідування.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що під час вирішення питання про те, чи є порушення службової дисципліни грубим, суд має виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.

Та, враховуючи проведення службового розслідування в умовах воєнного стану суд має безпосередньо перевірити дотримання прав особи, відносно якої проводилось службове розслідування, обставини які стали предметом такого розслідування, зібрані та перевірені комісією докази, врахування комісією та керівництвом мотивів вчинення дисциплінарного проступку поліцейським, характер проступку.

У справі, що розглядається, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції внаслідок порушення службової дисципліни, що виразилось у невиході на службу без поважних причин з 04.03.2022 до 12.03.222 та з 20.05.2022 по 25.05.2022. Такий невихід на службу дисциплінарною комісією було визнано як прогул, зафіксовано порушення позивачем Закону України «Про Національну поліцію», порушення Присяги поліцейського, поважні причини невиходу на службу не було встановлено, такі обставини визнано дисциплінарним проступком.

Так, дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства та етичних норм, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, відповідно і під час несення служби, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх вчиняють.

Тобто, поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивної репутації органів поліції.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, який є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вказана правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 02 червня 2021 року, від 22 вересня 2022 року та від 25 листопада 2022 року у справах № 815/2705/16, № 420/4977/20 та № 600/1167/22-а, від 31 травня 2023 року у справі №600/1542/22-а, відповідно.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року по справі №815/4478/16.

Суд вважає за необхідне зазначити й те, що чинним законодавством не визначено поняття дискредитації.

Дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Аналізуючи складові цього поняття, суд дійшов до висновку, що вони тісно пов`язані з морально-етичними нормами. Отже, вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та власне органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Отже під вчинками, що дискредитують звання працівника Національно поліції України та власне органи національної поліції, слід розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою органу внутрішніх справ у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника органів внутрішніх справ та власне органи внутрішніх справ.

З огляду на вказане, з точки зору стороннього розсудливого спостерігача, порушення позивачем цих приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава.

Зазначене безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).

Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 по справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі «Звежинський проти Польщі» (заява№ 34049/96), рішення ЄСПЛ від 19.04.2007 у справі «Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії» (заява № 63235/00).

Суд зазначає, що за вказаною справою позивач та його представник наполягають на необґрунтованому висновку службового розслідування, не оскаржуються порядок призначення службового розслідування, строки проведення службового розслідування та склад комісії, яка проводила службове розслідування, у зв`язку з чим, суд вважає відсутніми підстави для перевірки дотримання відповідачем вимог Дисциплінарного статуту та Порядку №893 щодо призначення та строків проведення службового розслідування, а також складу комісії з проведення службового розслідування.

Як встановив суд, підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби були встановлені обставини порушення службової дисципліни, що виразилось у невиході на службу без поважних причин з 04.03.2022 до 12.03.222 та з 20.05.2022 по 25.05.2022.

Суд враховує у даній справі обставини 24.02.2022 коли рф розпочала повномасштабне вторгнення і проведення військових дій на території України.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російською Федерацією проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан.

Водночас, указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 постановлено військовому командуванню (зокрема, Міністерству оборони України та Збройним Силам України) разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Указом Президента України "Про загальну мобілізацію" від 24.02.2022 №69/2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до частини другої статті 102, пунктів 1, 17, 20 частини першої статті 106 Конституції України, оголошено проведення загальної мобілізації протягом 90 діб із дня набрання чинності цим указом, зокрема, на території Хмельницької області.

Відповідно всі держані органи були задіяні до оборони та відсічі, забезпеченню порядку та забезпеченню захисту громадян на території за місцем дислокації.

Статтею 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" визначено, що воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

ОСОБА_1 займав посаду командира взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП та відповідно до займаної посади повинен був реалізовувати свої повноваження виключно на території міста Харків та Харківської області.

Розпоряджень щодо відряджень в іншу місцевість на території України за вказаною справою відсутні та судом не встановлені.

В період з 24 лютого в Харкові та області відбувались активні бойові дії, відповідно особовий склад УПП в Харківській області ДПП був негайно викликаний до місця дислокації та залучений до виконання завдань територіальної оборони міста Харкова.

Суд зазначає та враховує, що в ході проведення службового розслідування призначеного наказом ДПП №579 від 14.05.2022, та висновок який було, затвердженого 26.05.2022, предметом було можливе порушення, серед інших, ОСОБА_1 службової дисципліни, що виразилась у невиході на службу без поважних причин та перевірці обставин вчинення проступку підлягав не вихід ОСОБА_1 на службу з 04.03.2022 до 12.03.2022 та з 20.05.2022 до 25.05.2022.

Як встановлено, та сторони не заперечують у зв`язку із встановленням попереднім службовим розслідуванням, висновок якого було затверджено - 16.03.2022, було встановлено порушення позивачем службової дисципліни що виразилось у невиході на службу 04.03.2022, 08.03.2022 та 12.03.2022, наказом ДПП від 16.03.2022 № 189 було притягнуто ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

На підставі доповідної записки заступника начальника управління - начальника відділу проведення службових розслідувань та контролю управління моніторингу та аналітичного забезпечення ДПП капітана поліції Арсалана Сам-Далірі від 12.05.2022 № 5461/41/2-2022, відповідно до ч. 7 ст. 20 Дисциплінарного статуту та з урахуванням змін до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, внесених Законом України від 15 березня 2022 року № 2123-IX «Про внесення змін до Законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану», що набули чинності 01.05.2022, накази ДПП «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення», наказом ДПП №281 від 12.05.2022, наказ №189 від 16.03.2022 був скасований.

Наказом ДПП від 13.05.2022 № 785 о/с ОСОБА_1 було поновлено на службу в поліції та скасовано пункт наказу ДПП від 16.03.2022 № 626 о/с в частині звільнення зі служби в поліції відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», про що позивач був повідомлений належим чином (14.05.2022 засобами поштового зв`язку, та ОСОБА_1 засобами електронної комунікації повідомлено про необхідність прибуття до УПП в Харківській області ДПП для виконання своїх службових обов`язків.

Призначене друге службове розслідування відповідно здійснювалось дисциплінарною комісією в письмовому провадженні з урахуванням обставин не виходу на службу без поважних причин, самоусунення від виконання службових обов`язків в умовах воєнного стану ОСОБА_1 не лише за 04.03.2022, 08.03.2022 та 12.03.2022, а й з 20.05.2022 по 25.05.2022.

Позивач а його представник стверджують, що ОСОБА_1 не може бути повторно притягнутий до дисциплінарної відповідальності за обставини не виходу на службу за 04.03.2022, 08.03.2022 та 12.03.2022, які вже досліджувались в ході службового розслідування та були винесені накази.

Суд зазначає про необґрунтовану позицію позивача та його представника про повторність притягнення до одного і того ж виду юридичної відповідальності за одне й теж саме правопорушення, та зазначає.

Відповідно до ч. 1 ст. 20 Дисциплінарного статуту повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Згідно ч. 7 ст. 20 Дисциплінарного статуту керівник, який перевищив надані йому дисциплінарні повноваження, несе відповідальність відповідно до цього Статуту. Дисциплінарне стягнення, застосоване з порушенням вимог цього Статуту, скасовується як незаконне керівником, який його застосував, або прямим керівником.

Враховуючи вищезгадану ч. 1 ст. 21 Дисциплінарного статуту слідує, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування та за ч. 3 вказаної статті дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Строк дії дисциплінарних стягнень з моменту оголошення їх порушникові становить, зокрема, звільнення зі служби в поліції - протягом трьох років (п. 6 ч. 1 ст. 23 Дисциплінарного статуту).

Згідно ч. 7 та ч. 8 ст. 23 Дисциплінарного статуту закінчення строку дії дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади не дає поліцейському права бути поновленим на посаді, з якої він був звільнений за порушення дисципліни. Поліцейський, звільнений з поліції за вчинення дисциплінарного проступку, не може бути прийнятий на службу до поліції протягом трьох років з дня виконання наказу про звільнення.

Суд вказує, що дисциплінарне стягнення вважається застосованим та реалізованим в разі наявності наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, та застосоване дисциплінарне стягнення має відповідні строки своєї дії.

В даній справі попередній наказ ДПП від 16.03.2022 № 189 скасований на підставі згаданої вище доповідної записки та ч. 7 ст. 20 Дисциплінарного статуту враховуючи внесені зміни до законодавства у зв`язку із оголошеним в країні воєнним станом та як наслідок, вказаний наказ не є таким, що реалізований та таким, що діє.

За ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Та, у розумінні частини 1 статті 61 Конституції України юридичним запобіжником несення особою подвійного/кратного тягаря юридичної відповідальності одного виду за скоєння правопорушення є або діюче рішення суб`єкта владних повноважень з приводу притягнення особи до відповідальності, або рішення суду з приводу притягнення особи до юридичної відповідальності.

Вкотре, суд зауважує, що в даній справі попередній наказ №189 від 16.03.2022 був скасований, відшкодовано позивачу вимушений прогул, наказ не реалізовано, не є діючим.

Щодо тверджень позивача та представника про те, що дисциплінарною комісією не належним чином проведено службове розслідування стосовно епізоду безпідставного не виходу на службу та порушення Присяги ОСОБА_1 , суд враховує у справі надані скріншоти щодо розпоряджень та наказів керівника позивача, графіки щодо розстановки сил та засобів роти №6 за спірний період, акти про відсутність на службі, акт відмови від надання пояснень, акти про повідомлення позивача щодо службового розслідування та спірних наказів, пояснення опитаних в ході службового розслідування працівників поліції, характеристика позивача.

26.02.2022 було затверджено графік несення служби УПП в Харківській області ДПП на березень місяць 2022, згідно з яким батальйон № 3, (в якому служив Позивач) повинен був нести службу 04.03.2022, 08.03.2022 та 12.03.2022.

Відсутність ОСОБА_1 на службі підтверджується складеними Актами про відсутність на службі 04.03.2022, 08.03.2022 та 12.03.2022, що були покладені також в основу перевірки обставин та вчиненого дисциплінарного проступку дисциплінарною комісією . Зокрема, вбачається, що відповідно до розстановок сил та засобів роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП, вбачається, що ОСОБА_1 не виходив на службу 04.03.2022, 08.03.2022 та 12.03.2022 та з метою більш детального встановлення обставин та причин, що призвели до можливого порушення службової дисципліни з боку лейтенанта поліції ОСОБА_1 , а також реалізації його права на захист, засобами електронної комунікацій, на його телефонний номер НОМЕР_1 , 14.05.2022 № 3133/41/14/02-2022 було направлено виклик про необхідність прибуття о 10.00 18.05.2022 за адресою: місто Харків, вулиця Шевченка, 26 для надання відповідних письмових пояснень в рамках проведення службового розслідування, призначеного наказом ДПП «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» від 14.05.2022 № 579.

Відповідно до розстановок сил та засобів відділу транспортного забезпечення УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці у відділі транспортного забезпечення УПП в Харківській області ДПП з 20.05.2022 до 25.05.2022, що зафіксовано та підтверджується відповідними Актами - № 281вн/41/14/2 - 2022 від 20.05.2022, №323вн/41/14/02-2022 від 21.05.2022, № 343вн/41/14 /1 - 2022 від 22.05.2022, № 391вн/41/14/01-2022 від 23.05.2022, № 401вн/41/14/01-2022 від 24.05.2022, №464вн/41/14/02-2022 від 25.05.2022.

Суд враховує відібрані пояснення від працівників поліції командира роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Дондік В.В. та заступника начальника управління начальника ВЧС УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Приходька І.В., які вказали, що командир взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 24.02.2022 заступив на службу, проте в подальшому до 16.03.2022 на службу більше не з`являвся, що після 24.02.2022 він направився в бік Західної України з метою евакуації сім`ї та повертаючись повідомив, що у місті Дніпро зламався автомобіль. Через декілька днів останній зателефонував та повідомив, що має намір звільнитися з лав Національної поліції України. Додатково лейтенант поліції ОСОБА_1 зазначив, що під час обстрілів у місті Харкові, до його квартири влучив снаряд та розгромив помешкання, у зв`язку з чим, повернутись останньому нікуди.

Пояснення в ході розгляду справи свідка працівника поліції, який займав посаду інспектора взводу №1 роти №6 батальйону №3 УПП в Харківській області ОСОБА_4 підтвердили отримання повідомлень, розпоряджень від керівника щодо виходу на службу в посиленому режимі через військову агресію рф за місцем дислокації, розпоряджень щодо можливості вивезення родин в безпечні місця. Вказав, що спілкувався в травні 2022 року із позивачем щодо обставин службового розслідування, обговорили, ОСОБА_1 сказав що він знаходиться за межами м. Харкова, оскільки вивозить родину в безпечне місце.

Варто зазначити, що про такі обставини було відомо вказаним посадовим особам, але до керівника особисто позивач не звертався, про свої дії не повідомляв, чому не реагував на накази та розпорядження свого керівника, суду ОСОБА_1 не пояснив, хоча мав обов`язок щодо виконання наказів керівництва які були видані в умовах воєнного стану та обов`язок повідомити про неможливість їх виконання.

З наданих відповідачем письмових доказів та відеозапису керівника роти №6 вбачається, що 25.02.2022 о 07 год. 28 хв. начальником УПП в Харківській області ДПП Стрижак Альоною Олегівною надано наказ про те, що всі максимально мають прибути до місця несення служби, на території України введено воєнний стан, ніхто самовільно не вирішує хоче він чи не хоче прибувати на службу, працівників УПП В Харківській області ДПП зараз, як ніколи, хочуть бачити громадяни та всі зобов`язані виконувати свої службові обов`язки.

Ввечері 25.02.2022 о 21 год. 14 хв. начальник УПП в Харківській області ДПП повідомила поліцейським, що вона разом з частиною особового складу УПП в Харківській області ДПП буде здійснювати виїзд до міста Дніпра. Тим хто не висловив бажання їхати було дозволено залишитися вдома.

ОСОБА_1 був обізнаний про погодження керівництвом УПП в Харківській області ДПП стосовно виїзду поліцейських та членів їх сімей до безпечного міста - місто Дніпро саме 25.02.2022, однак жодних дій щодо виїзду з міста Харкова у встановлений день позивач не вчинив.

З ранку 26.02.2022 керівництво УПП в Харківській області ДПП разом з підпорядкованим йому особовим складом повернулося до міста Харкова та продовжувало виконувати службові обов`язки.

На спростування чуток про відсутність керівного складу УПП в Харківській області ДПІ у місті Харкові капітан поліції Стрижак А.О. записала відеозвернення на території дислокації УПП в Харківській області ДПП (вул. Шевченка 26, м. Харків), яке також було розміщене у службовому чаті та доведено особовому складу 26.02.2022 о 10 годині 34 хвилин.

27.02.2022 всьому особовому складу УПП в Харківській області ДПП надано наказ прибувати до торгового-центру «Нікольський» та нести службу, т.в.о. заступника начальника - начальник відділу чергової частини УПП в Харківській області ДПП капітан поліції Приходько І.В. забезпечував координацію дій патрульних поліцейських та їх перезмінку, що зафіксовано відповідними командами та розпорядженнями засобами електронного зв`язку.

28.02.2022 о 16 год. 11 хв. начальник УПП в Харківській області ДПІ знову повідомила особовий склад про обов`язковість виконання їх службових обов`язків та зазначила, що всі мають бути в строю, посилений режим несення служби, всі хто хотів відвезти сім`ю, відвезли і стали в стрій, здійснюється заклик до звикання до умов несення служби та наголошення на тому, що задачею є недопущення мародерства, вуличної злочинності, зміни несуться щодобово, всі працюють на лінії, ніхто крім поліції не виконає її роботу.

01.03.2022 о 00 год. 54 хв. начальник УПП в Харківській області ДПП капітан поліції Стрижак А.О. доводить до відома усіх працівників управління про те, що всі мають бути на службі і заступати в тому графіку, який підходить до військового часу та оперативної обстановки, вимагає прибуття на службу 100% всього особового складу УПП в Харківській області ДПП, який залучається згідно графіку несення служби, незважаючи на обставини, що склалися поліцейські повинні виконувати їх службові обов`язки. При цьому начальник УПП в Харківській області ДПП додатково повідомила поліцейських про неможливість самовільного виїзду з місця несення служби та відповідальність за безпідставне самоусунення від виконання

Суд зазначає, що позивач не скористався своїм правом на надання пояснень, доводів та доказів в обґрунтування поважності причин не прибуття на службу в спірні дні під час проведеного службового розслідування.

В ході розгляду справи ані позивач, ані представник позивача не надали суду пояснень щодо поважності причин відсутності на службі з 04.03.2022 до 12.03.2022 та з 20.05.2022 до 25.05.2022, останні лише посилаються на неналежне проведення службового розслідування, строки притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Застосовуючи позиції викладені в постановах Верховного Суду України від 21.12.2018 по справі № 805/623/16-а, від 25.04.2018 у справі № 800/547/17, від 22.03.2019 у справі 804/676/18, від 22.11.2019 у справі 826/6107/18, від 31.03.2020 у справі 806/2492/16, від 25.06.2020 № 2240/2329/16, суд приходить до висновку, що під час проведення службового розслідування, дисциплінарною комісією були взяті до уваги усі істотні та суттєві поза розумним сумнівом аспекти, котрі здатні вплинути на міру відповідальності особи, вбачається, що дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку обставини діяння позивача з`ясувала повно та оцінила вірно, вчинене поліцейським діяння в частині безпідставного не виходу на службу та епізоду порушення Присяги поліцейського кваліфікувала правильно, норми закону визначила як належні, зміст норми права витлумачила відповідно до їх дійсної суті, а, відтак, забезпечила дотримання процедури притягнення особи до відповідальності, дисциплінарною комісією було належним чином повідомлено про проведення службового розслідування, складено відповідні акти та висновок враховуючи положення розділу V Дисциплінарного статуту.

Відповідно суд враховує, що дисциплінарною комісією інших обставин, що свідчать про поважність відсутності на службі 04.03.2022, 08.03.2022, 12.03.2022 командира взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 під час службового розслідування не встановлено, та також не встановлено поважність причин відсутності позивача на службі 20.05.2022, 21.05.2022, 22.05.2022, 23.05.2022, 24.05.2022 та 25.05.2022. Жодних документів на підтвердження наявності поважних причин відсутності на службі. позивач до дисциплінарної комісії не надав.

Враховуючи вище зазначені норми діючого законодавства слід вказати, що дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

В основі поведінки поліцейського закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівники поліції повинні діяти на підставі та у межах повноважень, у спосіб, що визначений законодавством їх поведінка повинна зміцнювати та підтримувати довіру суспільства до Національної поліції України.

Враховуючи службову характеристику позивача, яка не є позитивною в розрізі належного виконання службових обов`язків, наказів керівництва, схильності до порушень дисципліни та не встановлення в ході службового розслідування обставин, що пом`якшують відповідальність позивача, суд не вважає таку, що безпосередньо впливає на встановлені обставини вчиненого позивачем дисциплінарного проступку, але така була врахована комісією.

Суд зазначає, що службове розслідування проведено належним чином, зібрані усі необхідні докази та матеріали, встановлено та підтверджено склад дисциплінарного проступку позивача.

Суд погоджується, що позивач є насамперед поліцейським та у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Під час проведення службового розслідування, як самими матеріалами службового розслідування, та в ході розгляду даної справи, підтверджується факт, що лейтенант поліції ОСОБА_1 безпідставно покинув місце несення служби, не брав участі у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення на всій території України, у зв`язку з військовою агресією російської Федерації проти України, ігнорував накази та розпорядження керівника, не повідомляв останнього про місце свого перебування та свої дії, тим самим вчинив дисциплінарний проступок.

Підлягає також врахуванню позиція Верховний Суд викладена у постановах від 07.03.2019 у справі № 819/736/18, від 05.03.2020 справа № 815/4478/16 за висновками в яких слідує, що основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово- дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд вважає доведеним та підтвердженим порушення позивачем вимог пунктів 1,2,4,5,8 та 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, визначеної частиною 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців 2 та 3 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки та вчинив дії, які безумовно підривають авторитет Національної поліції України в очах громадян.

Щодо строків притягнення до дисциплінарної відповідальності суд зазначає про необґрунтованість позиції позивача та його представника застосовуючи відлік строку з 16.03.2022 з моменту затвердження висновку службового розслідування коли встановлено було вину ОСОБА_1 стосовно періоду не виходу на службу в березні 2022 року.

Згідно ч. 2 ст. 21 Дисциплінарного статуту у разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Та за згаданою вище ч. 1 ст. 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

За результатами службового розслідування - 26.05.2022 було затверджено висновок службового розслідування, таким чином днем виявлення дисциплінарного проступку, який вчинив позивач є 26.05.2022. Спірним наказом начальника ДПП від 27.05.2022 № 319 за вчинення дисциплінарного проступку до позивача застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, який видано на наступний день після виявлення дисциплінарного проступку.

Відповідно наказ по особовому складу від 09.06.2022 № 831o /c, яким реалізоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення останнього зі служби в поліції, також видано у строк встановлений Дисциплінарним статутом.

Таким чином, відповідачем дотримані строки проведення службового розслідування, застосування до позивача дисциплінарного стягнення та його реалізації.

Посилання на попередній висновок, затверджений 16.03.2022 є безпідставним та необгрунтованим.

Відповідно наказом ДПП від 27.05.2022 № 319 «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» до лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни.

Наказом ДПП від 07.06.2022 № 831 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Відтак, суд приходить до висновку, що спірний наказ від 27.05.2022 № 319 має виклад обставин встановленого вчиненого проступку, доведення такого висновком дисциплінарної комісії та матеріалами, зібраними ході проведення службового розслідування, та другий спірний наказ від 07.06.2022 № 831, відповідають вимогам чинного законодавства, положенням ст. 2 КАС України, підстав для їх скасування судом не встановлено.

Слід зазначити, що згідно з пунктом 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010, заява 4909/04, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994, серія A, № 303-A, п.29).

Інші доводи та заперечення сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування та питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (абз. 2 ч. 2 ст. 77 КАС України).

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач по справі не надав суду належних та достатніх доказів в силу положень абз. 2 ч. 2 ст. 77 КАС України в обґрунтування правомірності своїх дій та прийнятого спірного рішення згідно ч. 2 ст. 2 КАС України.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 5 ст. 242 КАС України).

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.

Процесуальні підстави для розподілу витрат по справі у суду відсутні.

Керуючись статтями 2, 9, 72-77, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

в и р і ш и в:

В задоволенні позовних вимог - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Войтович І.І.