Справа № 500/4576/22
Суддя: Коваленко Н.В.
Дата ухвалення: 2023-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 грудня 2023 року

м. Київ

справа №500/4576/22

адміністративне провадження №К/990/19803/23

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Коваленко Н.В. в порядку підготовки до касаційного розгляду справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Біоенергопродукт» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови в частині, за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Біоенергопродукт» на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 02.05.2023,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Верховного Суду від 15.06.2023 відкрито касаційне провадження у цій справі за вищевказаною касаційною скаргою.

28.06.2023 до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшли матеріали справи.

Справу призначено до розгляду у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (ухвала Верховного Суду від 29.09.2023).

Під час розгляду справи скаржником заявлено клопотання про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, яке обґрунтовано тим, що у постановах від 13.04.2022 у справі №500/2782/19 та від 27.04.2023 у справі №500/1766/21, правовідносини у яких є подібними до тих, що виникли й у справі, яка розглядається, Верховний Суд застосував правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 19.02.2020 у справі №520/15025/16-а, відповідно до якого в разі існування неоднозначного або множинного тлумачення прав та обов`язків особи в національному законодавстві органи державної влади зобов`язані застосувати підхід, який був би найбільш сприятливим для особи.

Проте, за доводами Товариства з обмеженою відповідальністю «Біоенергопродукт», Верховний Суд, ухвалюючи постанову від 23.11.2023 у справі №500/2191/22, не врахував вищезгаданого правового висновку Великої Палати Верховного Суду. Тому, на думку позивача, Верховний Суд фактично відступив від правового висновку Великої Палати Верховного Суду та створив, таким чином, неоднаковість судової практики.

Вищевказане клопотання позивача ухвалою Верховного Суду від 30.11.2023 задоволено частково, а справу №500/4576/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Біоенергопродукт» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, про визнання протиправною та скасування постанови в частині передано на розгляд Об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу справи між суддями, проведеного 06.12.2023, для розгляду цієї справи у складі Об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду визначено колегію суддів у складі головуючої судді Коваленко Н.В., суддів: Мельник-Томенко Ж.М., Олендера І.Я., Ханової Р.Ф., Смоковича М.І., Рибачука А.І., Загороднюка А.Г.

Частиною другою статті 35 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

За правилами абзацу другого частини чотирнадцятої статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України у разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Так, нормами частини першої статті 344 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження, з урахуванням положень статті 341 цього Кодексу.

Згідно з положеннями частини третьої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться, однак у суді касаційної інстанції здійснюється підготовка справи до касаційного розгляду (стаття 340 цього Кодексу).

В порядку підготовки справи до касаційного розгляду суддя - доповідач, окрім іншого, вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами у суді касаційної інстанції. Після проведення підготовчих дій суддя-доповідач призначає справу до касаційного розгляду у судовому засіданні чи у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами (пункт 3 частини першої, частина третя статті 340 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Окрім цього, пунктом 1 частини першої статті 345 цього ж Кодексу визначено, що суд касаційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Матеріалами касаційного провадження підтверджується, що учасники справи у суді касаційної інстанції не заявляли клопотань про розгляд справи за їх участю.

Верховний Суд звертає увагу й на те, що за змістом частин першої, другої статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України касаційний суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права, не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Тобто, Верховний Суд є судом права, а не факту. Встановлення фактичних обставин справи та надання оцінки доказам належить до повноважень судів першої та апеляційної інстанцій як судів факту, в той час, як до повноважень суду касаційної інстанції належить перевірка правильності застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм права.

Такий висновок наведено Верховним Судом у постанові від 27.04.2023 у справі №755/11605/21.

До того ж, за практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції, публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок (пункт 25 рішення від 08.12.1983 у справі «Axen v. Germany», №8273/78).

Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема, і у суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій, а тому Європейський суд з прав людини не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права.

Крім того, Європейський суд з прав людини визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі «Varela Assalino contre le Portugal» (пункт 28, №64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права. Європейський суд вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду, є доцільнішим, ніж усні слухання; розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Аналогічні позиції неодноразово підтримані та висловлені в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 18.05.2018 у справі №668/13907/13-ц та від 21.05.2018 у справі №361/3009/16-ц та інших.

Згідно з ухвалою про відкриття касаційного провадження у цій справі, сторонам була надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, зокрема, подати доповнення до касаційної скарги, а іншим учасникам справи - відзив на неї.

До передачі цієї справи на розгляд Об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, така розглядалась колегією суддів цього ж Суду в судовому засіданні, під час якого учасники справи скористались своїми процесуальними правами та, окрім аргументів, наведених у самій касаційній скарзі та відзиві на неї, надавали усні й письмові пояснення по суті, висловлювали заперечення та міркування стосовно доводів один одного, давали додаткові письмові пояснення, які містяться у матеріалах касаційного провадження. У цих документах учасниками справи викладені детальні обґрунтування своєї позиції щодо спору, оскаржуваних судових рішень та вимог касаційної скарги, відзиву на неї.

Тож, враховуючи усе вищенаведене, а також характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, суб`єктний склад її учасників, а також наявний обсяг матеріалів провадження (документів, письмових доказів), на підставі яких судами попередніх інстанцій були встановлені обставини цієї справи, Верховний Суд не вважає за необхідне проводити судове засідання у суді касаційної інстанції з повідомленням (викликом) сторін.

За таких обставин справа підлягає прийняттю до провадження Об`єднаною палатою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду та призначенню до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Керуючись статтями 12, 262, 340, 344 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Прийняти до розгляду Об`єднаною палатою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду справу №500/4576/22 (касаційне провадження №К/990/19803/23) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Біоенергопродукт» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови в частині, касаційна скарга у якій подана Товариством з обмеженою відповідальністю «Біоенергопродукт» на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 02.05.2023.

Призначити касаційний розгляд справи в приміщенні Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. Князів Острозьких, 8, корп. 5 у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні) з 19.01.2024.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не оскаржується.

Суддя Н.В. Коваленко