Справа № 580/7276/21
Суддя: Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ
Дата ухвалення: 2023-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2023 року справа № 580/7276/21

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Кульчицького С.О.,

за участю: секретаря судового засідання Глийової В. Г.,

прокурора - Панченка М.О. (за посвідченням),

представника позивача-1 - Олексієнко В.М. (у порядку самопредставництва),

представника позивача-2 - Каландирця А.В. (у порядку самопредставництва),

представника відповідача - Волкович Ю.О. (у порядку самопредставництва),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації до Виконавчого комітету Черкаської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ТОВ "Інститут Харківпроект" про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулась Черкаська окружна прокуратура в інтересах Міністерства культури та інформаційної політики України, Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації до виконавчого комітету Черкаської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ТОВ "Інститут Харківпроект", просить:

- визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Черкаської міської ради, яка полягає у невчиненні дій спрямованих на замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історично населеного міста Черкаси;

- зобов`язати виконавчий комітет Черкаської міської ради вжити заходів щодо замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історично населеного міста Черкаси.

Обґрунтовуючи позовні вимоги прокурор, з огляду на інтереси держави, зазначав, що в ході опрацювання інформації Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації виявлено факт порушення відповідачем законодавства у сфері охорони культурної спадщини на території міста Черкаси, яке полягає у невчиненні дій, спрямованих на замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історично населеного міста Черкаси, як складової частини Генерального плану м. Черкаси. Прокурором зазначено, що у зв`язку з бездіяльністю відповідача існує загроза самовільної, хаотичної, шкідливої для майбутніх поколінь, невідновлюваної та неконтрольованої забудови історичних місць на території міста, руйнування пам`яток історії та культури, знищення історичної спадщини територіальної громади.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 08.12.2021, яке залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.09.2022, позов задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Черкаської міської ради у нездійсненні замовлення з розроблення історико-архітектурного опорного плану міста Черкаси та зобов`язано Виконавчий комітет Черкаської міської ради вжити заходи щодо замовлення розроблення у складі генерального плану історико-архітектурного опорного плану міста Черкаси та затвердження науково-проектної документації щодо визначення меж і режимів використання історичних ареалів населених місць міста Черкаси. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 20.06.2023 рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08.12.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.09.2022 скасовано, а справу направлено на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.

10.07.2023 адміністративна справа № 580/7276/21 надійшла до Черкаського окружного адміністративного суду та шляхом автоматизованого розподілу передана на розгляд судді Кульчицькому С.О.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 17.07.2023 прийнято до свого провадження справу № 580/7276/21 та призначено підготовче засідання з розгляду даної адміністративної справи на 09 год 00 хв 07 серпня 2023 року.

У підготовчому судовому засіданні 07.08.2023 відкладено розгляд справи до 22.08.2023 о 10:00.

У підготовчому судовому засіданні 22.08.2023 задоволено клопотання представника відповідача та відкладено судове засідання на 20.09.2023 о 10:00.

У підготовчому судовому засіданні 20.09.2023 оголошено перерву до 09:30 29.09.2023.

У підготовчому судовому засіданні 29.09.2023 оголошено перерву до 09:30 13.10.2023.

У судовому засіданні 13.10.2023 оголошено перерву до 10:30 23.10.2023.

У судовому засіданні 23.10.2023 закрито стадію підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 11:00 02.11.2023.

Ухвалою від 23.10.2023 закрито стадію підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 11:00 02.11.2023.

У судовому засіданні з розгляду справи по суті 02.11.2023 оголошено перерву до 13.11.2023 о 09:30.

У судовому засіданні 13.11.2023 задоволено клопотання представника Черкаської окружної прокуратури та оголошено перерву до 10:30 15.11.2023.

У судовому засіданні 15.11.2023 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Відповідач позов не визнав, надавши до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого до 01.01.2019 господарська діяльність, в тому числі нове будівництво, у разі незатвердження історико-архітектурного опорного плану, здійснювалося на підставі історико-містобудівного обґрунтування, а у період після 01.01.2019 і до затвердження відповідних планів, відповідні нормативно-правові акти щодо використання вказаних територій прийняті не були. У зв`язку із викладеним відповідач діяв виключно у порядку і на умовах, передбачених чинним законодавством, зокрема Законом України Про регулювання містобудівної діяльності та містобудівною документацією під час проектування та будівництві об`єктів на території міста Черкаси, із урахуванням ДБН Б.2.2-12:2019, що відповідає висновкам Міністерства розвитку громад та територій. Відповідач визнав, що станом на 2021 рік у місті Черкаси відсутній актуальний історико-культурний опорний план, що містить узагальнену характеристику об`єктів нерухомої культурної та природної спадщини, їх територій та зон охорони. У складі Генерального плану м. Черкаси, затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 29.12.2011 № 3-505 наявна схема обмежень, обумовлених історико-архітектурним опорним планом, що виконана у 2009 році розробником Генплану ДП УНДДІПМ Дніпромісто ім. Ю.М. Білоконя за матеріалами інститутів Центр пам`яткознавства та Науково-дослідний інститут теорії та історії архітектури і містобудування згідно з договором від 08.06.2010 1/10. Черкаською міською радою прийняте рішення від 13.05.2021 № 5-318 Про затвердження містобудівної документації Внесення змін до генерального плану міста Черкаси (Актуалізація), 15.06.2021 прийняте рішення № 6-37 Про розроблення містобудівної документації Внесення змін до плану зонування території міста Черкаси, що сукупно є однією із підстав для замовлення розробки проекту внесення змін до плану зонування території м. Черкаси у комплексі із коригуванням історико-архітектурного опорного плану. Відповідач зазначив, що Черкаська окружна прок нову довідку про розміри грошового забезпечення позивача, станом на 01.01.2021 у відповідності до вимог ст. 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військово

Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням у судовому провадженні щодо усіх обставин справи сукупно, врахувавши доводи і аргументи учасників, суд зазначає про таке.

Постановою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 20.06.2023 року Виконавчого комітету Черкаської міської ради задоволено частково, рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08.12.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.09.2022 скасовано, справу за позовом заступника керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах Міністерства культури та інформаційної політики України, Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації до Виконавчого комітету Черкаської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: "ТОВ Інститут Харківпроект", про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Підставами для скасування ухвалених у справі є те, суди не перевіряли обґрунтування прокурора з відповідними посиланнями на законодавство, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави та в чому необхідність їх захисту, не перевірили наявність об`єктивної складової, а саме не з`ясували обставин справи щодо наявності порушення законних інтересів держави або загрози порушення цих інтересів, не перевірили обґрунтування прокурора в цій частині, особливістю органів місцевого самоврядування як суб`єктів владних повноважень є те, що кожен із таких суб`єктів, з урахуванням положень Конституції України, є самостійним, автономним і не перебуває у підпорядкуванні жодного органу, що виразником інтересів територіальної громади є відповідна рада, а виконком є її виконавчим органом, підзвітним раді. При цьому, між представницьким та виконавчим органами місцевого самоврядування не повинно бути суперечності у розумінні інтересів територіальної громади. Це виявляється, зокрема, і в тому, що відповідно до частини дев`ятої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рішення виконавчого комітету ради з питань, віднесених до власної компетенції виконавчих органів ради, можуть бути скасовані відповідною радою.

У відповідності до ч. 5 ст. 353 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов`язковими для суду першої або апеляційної інстанції при новому розгляді справи.

Із наявних матеріалів справи судом встановлено, що постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.2001 № 878 до Списку по Черкаській області включені наступні історично населені місця: міста Черкаси, Городище, Звенигородка, Золотоноша, Кам`янка, Канів, Корсунь-Шевченківський, Сміла, Тальне, Умань, Чигирин та смт. Лисянка і Стеблів.

Листом Міністерства культури України від 26.04.2018 № 638 надані роз`яснення обласним державним адміністраціям щодо неможливості здійснення нового будівництва в населених пунктах, віднесених до Списку історичних населених місць України.

Міністерством культури та інформаційної політики України на адреси обласних державних адміністрацій направлено рекомендаційний лист від 11.08.2020 № 9996/6.11.6 щодо необхідності додержання вимог ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ст. 32 Закону України «Про охорону культурної спадщини», інших законодавчих вимог в частині розробки та затвердження в установленому порядку історико-архітектурного опорного плану.

На виконання відповідного листа Управлінням культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації надіслано лист від 21.09.2020 № 02/01-01-08/9295 до органів управління адміністративних одиниць, віднесених до історичних населених місць щодо вжиття відповідних заходів в межах компетенції із розробки та затвердження у визначеному Кабінетом Міністрів України порядку історико-архітектурних опорних планів у складі генеральних планів історичних населених місць Черкаської області.

Крім того, Управлінням культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації надіслано лист до Департаменту будівництва Черкаської обласної державної адміністрації від 11.12.2020 № 22698/02/01-03-25 щодо вжиття відповідних заходів та листи Черкаської обласної державної адміністрації від 21.12.2020 №23231/01/01-57 та від 17.02.2021 №3558/01/01-56 до органів управління адміністративних одиниць, віднесених до Історичних населених місць щодо вжиття відповідних заходів в межах компетенції із розробки та затвердження у визначеному Кабінетом Міністрів України порядку історико-архітектурних опорних планів у складі генеральних кланів історичних населених місць Черкаської області, копії яких містяться в матеріалах справи.

Надаючи правову оцінку обставинам справи суд враховує, що відповідно до ст. 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом, держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність.

В силу вимог ст. 5 Закону України «Про основи містобудування» однією із основних вимог до містобудівної діяльності є охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів.

Законом України «Про охорону культурної спадщини» (далі - Закон № 1805-ІІІ) визначено:

- охорона культурної спадщини - це система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини;

- історичний ареал населеного місця - це частина населеного місця, що берегла об`єкти культурної спадщини і пов`язані з ними розпланування та форму забудови, які походять з попередніх періодів розвитку, типові для певних культур або періодів розвитку;

- історичне населене місце - це населене місце, яке зберегло повністю або частково історичний ареал і занесене до Списку історичних населених місць України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 1805-ІІІ державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини. До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Згідно з ст. 6 Закону № 1805-ІІІ до повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини, серед іншого, належить забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження організація розроблення відповідних програм охорони культурної спадщини надання висновків щодо відповідних програм та проектів містобудівних, архітектурних і ландшафтних перетворень, меліоративних, шляхових, земляних робіт на пам`ятках місцевого значення, історико-культурних заповідних територіях та в зонах їх охорони, на охоронюваних археологічних територіях, в історичних ареалах населених місць, а також програм та проектів, реалізація яких може позначитися на стані об`єктів культурної спадщини; підготовка пропозицій та проектів розпоряджень щодо проведення робіт з консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування об`єктів культурної спадщини, відповідного використання пам`яток та подання їх на розгляд відповідному органу виконавчої влади: виконання функції замовника, укладення з цією метою контрактів на виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та інші заходи щодо охорони культурної спадщини.

Згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 32 Закону №1805-ІІІ з метою захисту традиційного характеру середовища населених місць вони заносяться до Списку історичних населених місць України. Список історичних населених місць України за Поданням центрального органу виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини затверджується Кабінетом Міністрів України. Межі та режими використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на територіях історичних ареалів населених місць визначаються у Порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідною науково-проектною документацією, яка затверджується вентральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної Політики у сфері охорони культурної спадщини або уповноваженими ним органами охорони культурної спадщини. На охоронюваних археологічних територіях, у межах зон охорони пам`яток, історичних ареалів населених місць, занесених до Списку історичних населених місць України, забороняються містобудівні, архітектурні чи ландшафтні перетворення, будівельні, меліоративні, шляхові, земляні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини. Судом встановлено, що постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.2001 № 878 до Списку по Черкаській області включені наступні історично населені місця: міста Черкаси, Городище, Звенигородка, Золотоноша, Кам`янка, Канів, Корсунь-Шевченківський, Сміла, Тальне, Умань, Чигирин та смт. Лисянка і Стеблів.

Відповідно до правової позиції, викладеної в постановах Верховного Суду від 01.06.2022 у справі № 260/1815/21 та від 01.09.2022 у справі № 440/7210/21, відповідно до якої, подаючи позов до адміністративного суду в порядку, передбаченому частиною третьою статті 23 Закону № 1697-VІІ, відповідний прокурор повинен мотивувати та довести допустимими та достатніми доказами наявність:

- суб`єктної складової: відсутність жодного суб`єкта владних повноважень, який має законодавчо визначену компетенцію подати відповідний позов, або відмову чи бездіяльність цього суб`єкта щодо звернення з таким позовом (цьому повинно передувати офіційне звернення прокурора до такого суб`єкта з проханням подати позов); суд вирішує питання щодо доцільності залучення такого суб`єкта, зокрема, як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору);

- об`єктивної складової: наявність порушення законних інтересів держави або загрози порушення інтересів держави; загроза порушення інтересів держави (часткова відсутність предмету позову на момент звернення до суду при встановленні судом факту того, що дії або бездіяльність відповідача у справі дають підстави стверджувати про реальну загрозу вчинення порушення у майбутньому) дозволяє прокурору звертатися з таким превентивним позовом, зокрема, для запобігання у майбутньому вчинення відповідними суб`єктами порушень вимог законодавства.

Згідно з ч.ч. 3, 4, 5 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» для населених пунктів, занесених до Списку історичних населених місць України, в межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови та розробляється історико-архітектурний опорний план, в якому зазначається інформація про об`єкти культурної спадщини. Склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації є замовниками, організовують розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради.

Відповідно до підпункту 6 пункту «а» ч. 1 ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» № 280/97-ВР (далі Закон - № 280/97-ВР) до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад серед власних (самоврядних) повноважень передбачені, у тому числі, підготовка і подання на затвердження ради відповідних місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови населених пунктів, іншої містобудівної документації.

Законами України передбачена низка вимог і процедур при розпорядженні земельними ділянками та наданні дозволів на здійснення будівництва, спрямованих на недопущення порушення інтересів держави в цій сфері, які в рівній мірі зі способом, на якому наполягає позивач, дозволяють захистити культурну спадщину, а тому інтереси держави, які охоплюють, у тому числі, інтереси мешканців територіальної громади, зокрема, у таких сферах, як благоустрій населених пунктів, розпорядження землями державної та комунальної власності та їх забудова в даному випадку не є порушеними.

Вищенаведене дає можливість дійти до висновку про відсутність об`єктивної складової заявленого адміністративного позову, як-то порушення прав позивачів в частині захисту інтересів держави.

Обґрунтування адміністративного позову в частині, що існує загроза самовільної, хаотичної, шкідливої для майбутніх поколінь, невідновлюваної та неконтрольованої забудови історичних місць на території міста, руйнування пам`яток історії та культури, знищення історичної спадщини територіальної громади є неспроможним з огляду на те, що в даному випадку такий позов спрямований на захист невизначеного кола осіб та такий захист спрямований на майбутнє.

Щодо суб`єктивної складової - відсутність жодного суб`єкта владних повноважень, який має законодавчо визначену компетенцію подати відповідний позов, або відмову чи бездіяльність цього суб`єкта щодо звернення з таким позовом (цьому повинно передувати офіційне звернення прокурора до такого суб`єкта з проханням подати позов); суд вирішує питання щодо доцільності залучення такого суб`єкта, зокрема, як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору).

Слід звернути увагу на те, що адміністративний позов подано в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації до виконавчого комітету Черкаської міської ради.

Прокурором не надано доказів того, що Черкаська окружна прокуратура зверталась до Міністерства культури та інформаційної політики України та Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» з проханням подати позов.

Верховний суд, направляючи справу на новий розгляд зазначив, що прокурор визначив Виконавчий комітет Черкаської міської ради відповідачем у цій справі, оскільки стверджує про бездіяльність цього органу місцевого самоврядування, яка полягає у невчиненні дій, спрямованих на замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історично населеного міста Черкаси.

Стосовно права на звернення до суду з позовом до органу місцевого самоврядування, колегія суддів Верховного Суду звернула увагу, що особливістю органів місцевого самоврядування як суб`єктів владних повноважень є те, що кожен із таких суб`єктів, з урахуванням положень Конституції України, є самостійним, автономним і не перебуває у підпорядкуванні жодного органу.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 01.09.2022 у справі № 440/7210/21, від 01.12.2022 у справі № 340/6113/21.

Отже, позови прокурора до органу місцевого самоврядування, за загальним правилом, подаються з такої підстави, як відсутність суб`єкта, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Верховний Суд у постанові від 31.03.2021 у справі № 922/3272/18 дійшов висновку про те, що захист інтересів держави в особі територіальної громади міста має здійснювати відповідна міська рада, проте у разі, коли саме цей орган місцевого самоврядування прийняв рішення, яке є незаконним та порушує інтереси держави в особі територіальної громади міста, правомірним є звернення до суду прокурора та визначення міської ради відповідачем; іншого органу місцевого самоврядування, який би міг здійснити захист інтересів держави в особі територіальної громади міста, не існує.

У свою чергу, у постанові від 22.10.2020 у справі № 140/756/19 Верховний Суд наголосив, що виразником інтересів територіальної громади є відповідна рада, а виконком є її виконавчим органом, підзвітним раді. При цьому, між представницьким та виконавчим органами місцевого самоврядування не повинно бути суперечності у розумінні інтересів територіальної громади. Це виявляється, зокрема, і в тому, що відповідно до частини дев`ятої статті 59 Закону Про місцеве самоврядування в Україні рішення виконавчого комітету ради з питань, віднесених до власної компетенції виконавчих органів ради, можуть бути скасовані відповідною радою.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2019 у справі № 920/447/18 наголосила, що бездіяльність міської ради щодо захисту законних інтересів територіальної громади, а саме - невжиття, всупереч своїм повноваженням щодо здійснення контролю за використанням та охороною земель, заходів щодо усунення порушень земельного законодавства, свідчить про наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави.

У цій справі прокурор звернувся до Виконавчого комітету Черкаської міської ради в інтересах Міністерства культури та інформаційної політики України, Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації, однак, обґрунтувань щодо порушення прав та законних інтересів цих органів позовна заява не містить, у зв`язку із чим неможливо встановити порушений інтерес вказаних органів та чи може прокурор його захищати.

З урахуванням викладеного, суд зазначає, що в даному випадку адміністративний позов фактично подано в інтересах територіальної громади до виконавчого органу територіальної громади, а тому, відповідно до правової позиції Верховного суду, викладеної у постанові від 08.10.2019 у справі № 920/447/18 прокурор мав право на звернення до суду із самостійним позовом в інтересах держави з метою захисту законних інтересів територіальної громади.

З матеріалів справи судом встановлено, що прокурором не надано доказів звернення до Черкаської міської ради в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», як і доказів того, що саме Черкаською міською радою допущено бездіяльність щодо невчинення дій, спрямованих на замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історично населеного міста Черкаси, як складової частини Генерального плану м. Черкаси, а також доказів того, що така бездіяльність органу місцевого самоврядування порушує інтереси територіальної громади міста Черкаси.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З огляду на вищевикладене, оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, оскільки прокурором не доведено наявність об`єктивної складової заявленого адміністративного позову, а саме порушення Виконавчим комітетом Черкаської міської ради прав Міністерства культури та інформаційної політики України та Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації в частині захисту інтересів держави - інтересів територіальної громади м. Черкаси.

Відповідно до статті 139 КАС України, у разі відмови у задоволенні позовних вимог, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 12, 72-77, 242-243, 245-246, 255, 271, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації до Виконавчого комітету Черкаської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ТОВ "Інститут Харківпроект" про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії - відмовити повністю.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 11.12.2023.

Суддя Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ