Справа № 320/41053/23
Суддя: Кочанова П.В.
Дата ухвалення: 2023-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження процесуальних строків на усунення недоліків

11 грудня 2023 року №320/41053/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кочанова П.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернулась до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Київській області, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати вимоги Головного управління ДПС у Київській області про сплату боргу (недоїмки) №Ф-11409-10 від 08.09.2021 року, №Ф- 11409-10 від 10.02.2020 року, №Ф-11409-10 від 07.02.2019 року, №Ф-11409-10 від 06.11.2018 року, №Ф-11409-10 від 15.05.2016 року, зобов`язавши ГУ ДПС у Київській області привести інтегровану картку платника податків у відповідність, шляхом зняття нарахувань.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15 листопада 2023 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання до суду обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

Представником позивача подана до суду заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду, мотивована тим, що позивач дізналась про сформовані ГУ ДПС України у Київській області вимоги про сплату боргу (недоїмки) лише з листа останнього за №32867/6/10-36-13-03 від 15.06.2023 року. Вказує на те, що позивач не отримувала засобом поштового зв`язку жодних вимог від податкових служб, не має юридичної освіти та не знає особливостей законодавства щодо оскарження вимог про сплату боргу (недоїмки) та відповідні компетентні органи не інформували позивача про порядок та строки можливого оскарження прийнятих останнім рішень про нарахування та стягнення заборгованості.

Розглянувши заяву представника позивача та матеріали справи, суд зазначає наступне.

З наявних у справі матеріалів, судом встановлено, що вимога про сплату боргу (недоїмки) від 15.05.2016 №Ф-11409-10 направлена податковим органом рекомендованим листом з повідомленням про вручення та отримана 23.08.2016; вимога про сплату боргу (недоїмки) від 06.11.2018 №Ф-11409-10 направлена податковим органом рекомендованим листом з повідомленням про вручення та отримана 04.12.2018; вимога про сплату боргу (недоїмки) від 07.02.2019№Ф-11409-10 направлена податковим органом рекомендованим листом з повідомленням про вручення та отримана 24.03.2019; вимога про сплату боргу (недоїмки) від 10.02.2020 №Ф-11409-10 направлена податковим органом рекомендованим листом з повідомленням про вручення та отримана 04.03.2020.

З наданих представником позивача до матеріалів справи письмових доказів судом встановлено, що оскаржувані вимоги про сплату боргу (недоїмки) направлялись на адресу, яка відповідає зареєстрованій адресі місця проживання позивача.

Вищезазначене спростовує доводи представника позивача щодо не отримання позивачем засобом поштового зв`язку вимог про сплату боргу (недоїмки) від податкового органу.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у постанові від 05.03.2021 у справі №640/9172/20 дійшов до висновку, що Закон №2464-VI не передбачає застосування обмежувального (присічного) строку в 10 днів для оскарження до суду вимоги про сплату недоїмки з єдиного соціального внеску. Платник єдиного соціального внеску для захисту своїх прав і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС України, а не статтею 25 Закону №2464-VI. Такий висновок щодо строку звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску викладено в постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, від 25.02.2021 у справі №580/3469/19. При цьому, незважаючи на те, що судом сформульовано у цій постанові правовий висновок щодо строку оскарження у судовому порядку вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску після застосування процедури адміністративного оскарження вимоги, це не змінює підхід до застосування строку звернення до суду з позовами у такій категорії справ і у випадку, якщо вимога не була оскаржена в адміністративному порядку.

Також, суд зазначає, що позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду.

В той же час, триваюча пасивна поведінка позивача не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у нього можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду, у зв`язку з цим посилання на необізнаність з чинним законодавством не є підставою для поновлення строку.

Відтак, суд дійшов висновку, що позивачем не наведено обґрунтованих відповідними доказами пояснень, щодо наявності обставин, які обумовили беззаперечну неможливість звернення до суду з позовними вимогами про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки) №Ф-11409-10 від 08.09.2021 року, №Ф- 11409-10 від 10.02.2020 року, №Ф-11409-10 від 07.02.2019 року, №Ф-11409-10 від 06.11.2018 року, №Ф-11409-10 від 15.05.2016 року, у визначений Законом строк.

При вирішенні питання щодо дотримання строків звернення до суду, суд також звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25.01.2000 року, пункт 33).

Вирішуючи питання щодо поважності таких причин пропущення строку звернення до суду, які встановлені статтею 122 КАС України, слід зазначити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення особи і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості, тобто, існували такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 30 вересня 2019 року у справі № 340/685/19, від 10 жовтня 2019 року у справі № 140/721/19.

Таким чином, вказані представником позивачем підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду судом визнаються неповажними, а тому заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду задоволенню не підлягає.

Відповідно до частини 1 статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно з частиною 2 статті 121 встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Отже, з метою надання позивачу права на доступ до правосуддя, ефективного захисту та відновлення порушеного права позивача та забезпечення всебічного та повного розгляду справи, суд дійшов висновку щодо продовження строку на усунення недоліків, шляхом надання суду заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 118, 121, 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків за адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу.

Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали про продовження процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання суду заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає та відповідно до частини 2 ст. 256 КАСУ набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Кочанова П.В.