Справа № 420/29380/23
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2023-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 грудня 2023 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Василяки Д.К., розглянувши в порядку письмового провадження у м.Одеса клопотання представника відповідача про розгляд справи в закритому судовому засіданні та про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у справі №420/29380/23 за позовною заявою ОСОБА_1

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 .

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 01 листопада 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами (письмове провадження).

Ухвалою суду від 13 листопада 2023 року у задоволенні клопотань представника відповідача про розгляд справи в закритому судовому засіданні та про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у справі №420/29380/23 - відмовити повністю.

16 листопада 2023 року від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи в закритому судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1, 8 ст. 10 КАС України, розгляд справ в адміністративних судах проводиться відкрито, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Розгляд справи у закритому судовому засіданні проводиться у випадках, коли відкритий судовий розгляд може мати наслідком розголошення таємної чи іншої інформації, що охороняється законом, необхідності захисту особистого та сімейного життя людини, а також в інших випадках, визначених законом.

Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (пункт 3 частини 3 статті 44 КАС України).

Відповідно до частини 8 статті 10 КАС України розгляд справи у закритому судовому засіданні проводиться у випадках, коли відкритий судовий розгляд може мати наслідком розголошення таємної чи іншої інформації, що охороняється законом, необхідності захисту особистого та сімейного життя людини, а також в інших випадках, визначених законом.

Частиною 9 цієї статті передбачено, що про розгляд справи у закритому судовому засіданні поставляється ухвала. Суд ухвалою може оголосити судове засідання закритим повністю або оголосити закритою його частину.

Розгляд справи та вчинення окремих процесуальних дій у закритому судовому засіданні проводиться з додержанням правил здійснення адміністративного судочинства. Під час такого розгляду можуть бути присутні лише учасники справи, а в разі необхідності - свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі. Суд попереджає зазначених осіб про обов`язок не розголошувати інформацію, для забезпечення захисту якої розгляд справи або вчинення окремих процесуальних дій відбуваються в закритому судовому засіданні (частина 10 статті 10 КАС України).

Частиною другої статті 2 Закону України «Про доступ до публічної інформації» в Україні проголошено та діє презумпція відкритості інформації, а саме: публічна інформація є відкритою, за винятків, встановлених законом.

Відповідно до положень частини 1 статті 1 Закону України "Про інформацію" інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна чи службова інформація.

Службовою інформацією є інформація, що міститься в документах суб`єктів владних повноважень, які становлять внутрівідомчу службову кореспонденцію, доповідні записки, рекомендації, якщо вони пов`язані з розробкою напряму діяльності установи або здійсненням контрольних, наглядових функцій органами державної влади, процесом прийняття рішень і передують публічному обговоренню та/або прийняттю рішень, а також інформація зібрана в процесі оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, яку не віднесено до державної таємниці.

Тобто інформація, що міститься у будь-якій доповідній записці, не повинна автоматично мати статус «для службового користування». Інакше кажучи, не вся службова інформація є закритою.

Для того, щоб обмежити доступ до інформації слід виконати визначений нормами закону певний алгоритм дій застосування «трискладового тесту», що засвідчило б наявність підстав для обмеження доступу до неї.

З презумпції відкритого доступу до інформації випливає неможливість автоматичного обмеження доступу до категорій інформації (наприклад, будь-якої конфідеційної інформації про фізичну особу або будь-якої інформації у сфері національної безпеки). Тобто певний клас інформації не може бути виключений із загального режиму доступу, що грунтується на постулаті відкритості - це суперечитиме самій цій презумпції та основоположному праву на доступ до інформації як такому.

Обмеження доступу до інформації здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності вимог, у тому числі, виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони, здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.

Перевірку, яку повинно пройти будь-яке обмеження доступу до інформації, складається з трьох етапів:

- встановлення захищеності правомірного інтересу;

- визначення можливості завдання істотної шкоди захищеному інтересу;

- доведення переваги шкоди над суспільним інтересом у розкритті.

Доступ обмежується лише в тому обсязі, який є необхідний і який відповідає вимогам «трискладового тесту».

Для визначення можливості обмеження доступу до інформації застосовується трискладовий тест за Законом України «Про доступ до публічної інформації»: якщо розпорядником інформації встановлено, що запитувана інформація є інформацією з обмеженим доступом, такий розпорядник інформації має встановити вид інформації з обмеженим доступом, за якою звернувся запитувач (конфіденційна, таємна або службова). Наступний крок - потрібно визначити, чи запитувана інформація стосується інтересів національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку, чи можливі заворушення або злочини при наданні доступу до запитуваної інформації, чи в інтересах охорони здоров`я населення обмеження доступу до цієї інформації, чи не постраждає репутація або права інших людей у результаті надання доступу до цієї інформації, чи отримана запитувана інформація конфіденційно, чи стосується дана інформація питання авторитету й неупередженості правосуддя.

Розпорядник інформації має визначити, чи не буде розголошенням запитуваної інформації завдана істотна шкода зазначеним інтересам, наявність яких у запитуваній інформації він встановив.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п.20 ч.1 ст.106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, який в подальшому продовжено.

Згідно із Наказом головнокомандувача ЗСУ "Про організацію взаємодії між ЗСУ, іншими складовими сил оборони та представниками засобів масової інформації на час дії правового режиму воєнного стану" від 3 березня 2022 року №73 до інформації, розголошення якої може призвести до обізнаності противника про дії Збройних Сил України, інших складових сил оборони, негативно вплинути на хід виконання завдань за призначенням під час дії правового режиму воєнного стану, зокрема, належить інформація щодо найменування військових частин (підрозділів) та інших військових об`єктів в районах виконання бойових (спеціальних) завдань, географічні координати місць їх розташування, описи, зображення та умовні позначки, які ідентифікують або можуть ідентифікувати об`єкти, а також інформація про військові частини (підрозділи), форми, методи, тактику їх дій та способи застосування за призначенням.

Суд враховує, що інформація, яка досліджується ним під час вирішення цієї справи відноситься до інформації, яка становить суспільний інтерес щодо викриття недоліків у діяльності органів публічної влади, їх працівників та забезпечення реалізації прав, свобод чи обов`язків фізичної або юридичної особи, навіть якщо йдеться про одну особу. Шкода від оприлюднення такої інформації не переважає суспільний інтерес в її отриманні. Водночас з урахуванням існування військового стану та бойових дій на території України, суд вважає, що наявні підстави для розгляду даної справи у закритому судовому засіданні.

Відповідно до ч. 10 ст. 10 КАС України розгляд справи та вчинення окремих процесуальних дій у закритому судовому засіданні проводиться з додержанням правил здійснення адміністративного судочинства. Під час такого розгляду можуть бути присутні лише учасники справи, а в разі необхідності - свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі. Суд попереджає зазначених осіб про обов`язок не розголошувати інформацію, для забезпечення захисту якої розгляд справи або вчинення окремих процесуальних дій відбуваються в закритому судовому засіданні.

Згідно ч. 11 ст. 10 КАС України використання систем відеоконференц-зв`язку та транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет у закритому судовому засіданні не допускається.

Крім того, відповідач у відзиві на позовну заяву просить суд проводити розгляд справи в закритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) це адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин (п.20 ч.1 ст.4 КАС України).

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. ч. 5-8 ст. 262 КАС суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Слід вказати, що практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.

Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які можуть бути висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Дослідивши матеріали справи, зважаючи на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, яка є справою незначної складності, та не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 10, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача про розгляд справи у закритому судовому засіданні - задовольнити.

Розгляд справи №420/29380/23 здійснити в закритому судовому засіданні.

Відмовити у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому зассіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Попередити учасників справи про обов`язок не розголошувати інформацію, для забезпечення захисту якої розгляд справи або вчинення окремих процесуальних дій відбуваються у закритому судовому засіданні.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 06 грудня 2023 року.

Суддя Д.К.Василяка