Справа № 480/1100/23
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2023-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2023 р. Справа № 480/1100/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Жигилія С.П. , Спаскіна О.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 19.07.2023, головуючий суддя І інстанції: О.А. Прилипчук, м. Суми, повний текст складено 19.07.23 по справі № 480/1100/23

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України , Управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції

про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернулась до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України в особі Управління патрульної поліції ДПП (далі по тексту відповідач, ДПП НП України), в якому просила суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ № 12 від 23.01.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських УПП в Сумській області ДПП" в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді суворої догани до ОСОБА_1

- стягнути з Департаменту патрульної поліції на її користь судові витрати по справі, які складаються з витрат на правову допомогу адвоката та сплаченого судового збору, що загалом складає 11073,60 грн.

В обґрунтування позову зазначено про незаконність та необґрунтованість наказу начальника Управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції України (далі УПП в Сумській обл.) від 23.01.2023 № 12 про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , як такого, що прийнятий за наслідками проведеного з порушенням Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі Порядок № 893) службового розслідування (позивачу не було доведено до відома про факт призначення, початок та підстави такого розслідування, що призвело до позбавлення її можливості реалізувати право на захист) та за відсутності доведення відповідачем наявності в діях позивача дисциплінарного проступку, що виразилося у неналежному та неоперативному реагуванні на звернення громадян під час несення служби 03.08.2022 та 12.09.2022, у зв`язку з чим до ОСОБА_1 не може застосовуватись дисциплінарне стягнення відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту. Отже, наказ № 12 від 23.01.2023 в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді суворої догани до ОСОБА_1 підлягає скасуванню.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 16.02.2023 залучено до участі у справі в якості співвідповідача Управління патрульної поліції ДПП.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 19.07.2023 у справі № 480/1100/23 у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Управління патрульної поліції ДПП про визнання протиправним та скасування наказу відмовлено.

Позивач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на його незаконність та необґрунтованість, невірне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права та невідповідність висновків суду обставинам справи, просить суд апеляційної інстанції рішення Сумського окружного адміністративного суду від 19.07.2023 по справі № 480/1100/23 скасувати та постановити нове, яким позовні вимоги ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції задовольнити повністю.

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про невмотивоване неврахування судом першої інстанції при прийнятті рішення достатньої кількості доказів (пояснення позивача та старшого лейтенанта Р. Полуляха, висновок службового розслідування та звіт по виявленим недолікам), які підтверджують факт некоректної роботи службового планшету та відповідної інформаційної системи 12.09.2022, що мало наслідком надання неправильної оцінки обставинам справи, у тому числі і щодо обов`язковості складення позивачем рапорту щодо відповідних збоїв.

Також, вважає необґрунтованим висновок суду першої інстанції про наявність порушення позивачем службової дисципліни 03.08.2022 щодо невиконанні вимог пп. 2 п 1 розділу IX наказу МВС України від 27.04.2020 № 357 «Про затвердження Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України» (далі - Інструкція № 357).

Так, 03.08.2022 мав місце виклик, який стосувався затоплення квартири, та був кваліфіковано диспетчером, як «звернення інформаційного характеру», а відповідно до п. 9 розділу І Інструкції № 357, до заяв і повідомлень які не потребують оперативного реагування (повідомлення категорії «Дельта»), належить, зокрема звернення довідково-консультативного характеру, що є тотожними поняттями та не потребують невідкладного прибуття працівників поліції до заявника.

Крім того, відносини пов`язані із залиттям помешкання та усіх подальших дій у разі виникнення такої ситуації, регулюються Законом України «Про житлово комунальні послуги» від 09.11.2017 № 2189 VIII (далі Закон № 2189 VIII) та Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово комунального господарства № 76 від 17.05.2005, яким зокрема затверджено форму акту, який складається у разі залиття помешкання.

З наведеного слідує, що розгляд вказаного питання та фіксація самого факту залиття чи наслідків такого залиття не відноситься до компетенції Національної поліції, а тому зважаючи на вищенаведені положення нормативно-правових актів, вказане повідомлення громадянина не відносилось до категорії повідомлень «Альфа» чи «Бета», що свідчить про безпідставність застосування судом першої інстанції положень пп.2 розділу ІХ Інструкції № 357.

Наполягає, що при реагуванні на повідомлення громадян 03.08.2022 та 21.09.2022 позивач виконала усі необхідні дії, що передбачені Інструкцією № 357, а відтак підстави для застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани є неправомірним.

Відповідач у надісланому до суду відзиві на апеляційну скаргу заперечував проти задоволення її вимог, просив суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Сумського окружного адміністративного суду від 19.07.2023 по справі № 480/1100/23 - без змін.

В обґрунтування відзиву зазначив, що службове розслідування проведено у відповідності до Порядку № 893, факт порушення позивачем службової дисципліни підтверджується матеріалами службового розслідування, а дисциплінарне стягнення, накладене на позивача відповідає тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку.

Так, підставою для призначення службового розслідування слугували звіти відділу чергової служби по виявленим недолікам щодо виконання працівниками УПП в Сумській області ДПП вимог Інструкції № 357 за періоди «з 09 год. 00 хв. 03.08.2022 по 09 год. 00 хв. 04.08.2022», «з 09 год. 00 хв. 12.09.2022 по 09 год. 00 хв. 13.09.2022» та «з 09 год. 00 хв. 30.10.2022 по 09 год. 00 хв 31.10.2022», які свідчили про можливе порушення службової дисципліни та вчинення дисциплінарного проступку позивачем та Інспектором взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Сумській області ДПП старшим лейтенантом поліції Романом Полуляхом.

В подальшому, під час службового розслідування встановлено, що 03.08.2022 наряд поліції «Руно-0105» у складі позивача та інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Сумській області ДПП старшим лейтенантом поліції Романом Полуляхою поставили відмітку про прибуття на місце виклику о 18 год. 26 хв. Проте, відповідно до треку патрулів, у даний час вищевказаний наряд перебував на території автозаправної станції «Аmic Еnergy», що знаходиться за адресою: вул. Героїв Крут буд. 27, м. Суми. Рапорт про опрацювання виклику був поданий о 18 год. 41 хв., хоча за цей час поліцейські не змінювали місця знаходження, а відтак не виїжджали на місце події та неправомірно поставили відмітку про прибуття на планшетному пристрої.

Крім того, 12.09.2022 наряд поліції «Руно-0106» у складі позивача разом з інспектором взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Сумській області ДПП старшим лейтенантом поліції Романом Полуляхом під час надходження виклику про «Домашнє насильство», о 13 год. 29 хв., за адресою: вул. Сєдова буд. 8, м. Суми, дійсно, перебував на АЗС «ВVS», по вул. Героїв Крут і відразу поставив відмітку про прийняття завдання, як вказується у письмових поясненнях.

Проте, відповідно до треку патрулів, поліцейські залишались на території АЗС та вирушили на місце виклику лише о 13 год. 37 хв., тобто через 8 хв. після підтвердження виклику, що унеможливило вчасне прибуття наряду поліції на місце події з моменту призначення наряду для реагування на правопорушення або подію (з урахуванням середньої швидкості руху автомобіля 40 - 50 км/год, що складає 10 хв., враховуючи місце знаходження наряду поліції на момент отримання завдання), у зв`язку з чим Дисциплінарна комісія з огляду на факти, виявлені у ході службового розслідування, дійшла висновку, що пояснення, надані позивачем є нещирими та суперечливими, тому до них слід ставитись критично та вважати такими, що перешкоджають повному та об`єктивному з`ясуванню всіх обставин, причин і умов учинення дисциплінарного проступку.

Наполягав, що Інструкцією № 537 прямо покладений на поліцейського обов`язок з реагування, як на кримінальні або адміністративні правопорушення, так і на події. При цьому, перебуваючи у складі наряду патрульної поліції, ГРПП, УПО, іншого наряду поліції, залученого до системи оперативного реагування, поліцейський за наявності планшетного пристрою зобов`язаний проставити в системі ІПНП відповідні відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування, шляхом внесення до електронного рапорту корисної інформації щодо осіб, речей, виконаних дій, а також фотозображення, що можуть сприяти в установленні осіб, які їх учинили, та/або вирішені інших службових завдань, тобто, обов`язково прибути на місце події.

З огляду на обставини перебування позивача на службі в УПП в Сумській області ДПП з 2016 року, тобто із початку його створення, та наявності великого досвіду у несенні служби, що в своє чергу виключає фактор необізнаності позивача з вимогами Інструкції № 357 під час виконання службових обов`язків, які мали місце 03.08.2022 та 12.09.2022, будь-яке інше тлумачення змісту наведених норм закону, інакше ніж існування у поліцейського обов`язку реагувати на будь-який виклик людини відсутнє.

Таким чином, врахувавши норми законодавства України, що регулюють спірні правовідносини, дослідивши та оцінивши в ході проведеного службового розслідування всі обставини вказаних фактів в їх сукупності, а також зібрані під час службового розслідування матеріали, дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що у діях позивача вбачається факт грубого порушення службової дисципліни, що виразилось у неоперативному та неналежному реагуванні на звернення громадян під час несення служби 03.08.2022 та 12.09.2022.

Крім того, дисциплінарною комісією, під час прийняття рішення, також враховано наявність у діях позивача обставини, що обтяжують відповідальність, яка передбачена п. 2 ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а саме вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення.

Так, 13.12.2022 проведено службове розслідування, призначене наказом УПП в Сумській області ДПП від 22.11.2022 № 117, з метою встановлення причин та обставин, викладених у висновку за матеріалами перевірки по факту неналежного реагування на повідомлення від 27.10.2022, яким встановлено, що 27.10.2022 позивач та старший лейтенант поліції ОСОБА_2 під час несення служби у складі наряду поліції «Руно - 0205» проігнорували факти, викладені у зверненні, відмовились прослідувати до помешкання, у якому, зі слів заявника, вчинялось правопорушення, а разом з тим, невідкладно забезпечити збирання необхідних матеріалів перевірки, які б могли підтвердити або спростувати факти, викладені у повідомленні, нехтуючи вимогами пункту 8 частини 2 розділу IX «Інструкції № 357, вчинили дисциплінарний проступок, за наслідками якого до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

При цьому, обставин, що пом`якшують відповідальність позивача, під час проведення службового розслідування, не встановлено.

Враховуючи те, що поведінка працівника Національної поліції України завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму і морально-етичним принципам, вчинки позивача, що мали місце 03.08.2022 та 12.09.2022 є проявом негідної поведінки та непрофесіоналізму, що виразилося у неоперативному та неналежному реагуванні на звернення громадян.

У свою чергу ані позивач ані його представник не надали до суду першої інстанції доказів, що свідчили б про відсутність у діях позивача дисциплінарного проступку або доказів, які б підтверджували порушення Департаментом патрульної поліції порядку проведення службового розслідування, та неправомірність прийняття наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Щодо стягнення судових витрат зазначив, що представником позивача заявлена лише вимога про стягнення з Департаменту патрульної поліції на користь позивача судових витрат по справі, однак ані в апеляційній скарзі ані в додатках до апеляційної скарги не зазначено яких саме судових витрат стосується заявлена вимога.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що наказом ГУНП в Сумській області № 37 о/с від 26.02.2016 позивача призначено на посаду поліцейського батальйону патрульної поліції ГУНП в Сумській області та присвоєно звання капрал поліції.

Наказом УПП в Сумській області ДПП від 03.01.2023 № 2 призначено службове розслідування з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки можливого порушення службової дисципліни службової дисципліни окремими працівниками УПП в Сумській області ДПП, що мало місце 03.08.2022, 12.09.2022 та 30.10.2022 (а.с. 48).

17.01.2023 начальником УПП в Сумській області ДПП затверджено висновок службового розслідування (а.с. 52-57).

Наказом УПП в Сумській області ДПП від 23.01.2023 року № 12 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських УПП в Сумській області ДПП за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, частини 1 статті 64 Закону України Про Національну поліцію, пунктів 1, 2, 4, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пунктів 1, 2 частини 1 розділу IX Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.04.2020 року № 357, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.1 1.2018 року № 893, підпунктів 2.4.1, 2.4.10 пункту 2.4 розділу II Посадової інструкції інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону УПП в Сумській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 28.09.2020 року № 2007 до ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани (а.с. 49-51).

Не погодившись з прийнятим наказом, позивачка звернулась до суду з позовом про визнання його протиправним та скасування.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з їх необґрунтованості та доведення відповідачем під час судового розгляду правомірності вчинених дій щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Зокрема суд дійшов висновку про обґрунтованість висновку ГУНП в Сумській області щодо допущення позивачем порушення вимог п. 1 та п.2 ч. 1 розділу IX Інструкції №357 в частині невиконання обов`язкового виїзду на місце події за адресою: АДРЕСА_1 , де відбулося затоплення квартир, оскільки перебуваючи навпроти будинку, зазначеного в повідомленні, екіпаж позивача на місце події не прибув, а обмежився поставленням відмітки про «прибуття».

Також суд погодився з висновком службового розслідування щодо порушення позивачем пункт 1 частини 3 розділу IX Інструкції № 537, так як під час надходження виклику про «Домашнє насильство» о 13.29, за адресою: АДРЕСА_2 , перебуваючи на АЗС «BVS», по вул. Героїв Крут позивач відразу поставив відмітку про прийняте завдання, проте наряд лише після спливу 8 хвилин після прийняття завдання вирушив до місця події та прибув на виклик за 23 хвилини.

Щодо порушення пунктів 1,2 частини 2 розділу IX Інструкції № 537, яке полягало у не підтвердженні 12.09.2022 нарядом поліції «Руно - 0106» отримання завдання на службовий планшет протягом 9 хв., суд виходив з недоведеності позивачем обставин щодо некоректної роботи службового планшета, з огляду на відсутність належних доказів на підтвердження вказаних обставин.

З приводу доводів позивача про не ознайомлення її з фактом призначеного службового розслідування та з підставами проведення такого розслідування, суд зазначив, що ані Дисциплінарний статут ані Порядок № 893 не встановлює обов`язку для дисциплінарної комісії ознайомлювати поліцейського, відносно якого проводиться службове розслідування з наказом про призначення та проведення службового розслідування.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідач при проведенні службового розслідування та винесенні спірного наказу про притягнення позивача до відповідальності діяв в межах повноважень.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (надалі - Закон № 580-VIII).

Положеннями статті 3 Закону № 580-VIII встановлено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до пунктів 1 та 2 частини 1 статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно з частиною 1 статті 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Правила етичної поведінки поліцейських, які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей, затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 за № 1179 (далі - Правила № 1179).

Зі змісту пункту 1 розділу І Правил № 1179 випливає, що ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

На виконання приписів абзаців 1, 2 та 7 пункту 1 розділу ІІ Правил № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

- неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

Нормами частин 1 та 2 статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень регламентовано Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

Дисциплінарним статутом визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Положеннями частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з пунктами 1, 6 та 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

На виконання вимог статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини 1 статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Як передбачено частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Приписами частин 2-4 статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Так, частиною 10 статті 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України, зокрема наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено у суді апеляційної інстанції фактичною підставою для видання наказу УПП в Сумській області ДПП від 03.01.2023 № 2 про призначення службового розслідування слугувала доповідна записка т.в.о. інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Сумській області ДПП старшого лейтенанта поліції Вікторії Гутко на ім`я начальника УПП в Сумській області ДПП майора поліції Олексія Калюжного за фактами викладеними у звітах по виявленим недолікам відділу чергової служби щодо виконання працівниками УПП в Сумській області ДПП вимог «Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 року № 357, за періоди з 09 год. 00 хв. 03.08.2022 року по 09 год. 00 хв. 04,08.2022 року, з 09 год. 00 хв. 12.09.2022 року по 09 год. 00 хв. 13.09.2022 року та 09 год. 00 хв. 30.10.2022 року по 09 год. 00 хв 31.10.2022 року, що свідчили про можливе порушення службової дисципліни та вчинення дисциплінарного проступку позивачем та інспектором взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Сумській області ДПП старшим лейтенантом поліції Романом Полуляхом,

Так, зі змісту висновку службового розслідування від 17.01.2023 колегією суддів встановлено, що 03.08.2022 наряд поліції «Руно - 0105», у складі позивача та інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Сумській області ДПП старшого лейтенанта поліції Романа Полуляха, реагуючи на виклик, поставив відмітку про прибуття, не прибувши за адресою, вказаною у повідомленні, чим порушив пункти 1, 2 частини 1 розділу IX Інструкції № 357.

У письмових поясненнях, доданих до матеріалів службового розслідування (а.с. 68) позивач пояснила, що 03.08.2022 вона разом з інспектором взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Сумській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 несли службу з охорони громадського порядку, у складі наряду поліції «Руно-0105» з 07 год. 00 хв. по 19 год. 00 хв. Близько 18 год. 11 хв. отримали виклик на службовий планшет, з кваліфікацією «Звернення інформаційного характеру», за адресою: АДРЕСА_1 , де відбулося затоплення квартир. Наближаючись до місця виклику, поліцейські зателефонували заявнику, який повідомив, що подія трапилась не щойно, а деякий час тому. Чоловік звертався за скороченим номером екстреного виклику поліції «102», з метою реєстрації події, необхідна інформація щодо мешканців будинку була надана співробітниками житлово- експлуатаційної контори. Таким чином, заявник пояснив, що наразі допомога поліції не потрібна. Враховуючи отриману інформацію та відмову заявника від зустрічі з поліцейськими, наряд поліції «Руно-0105» поставив відмітку про «прибуття», перебуваючи навпроти будинку, зазначеного у повідомленні. У подальшому співробітники поліції подали електронний рапорт про результати реагування на виклик та продовжили патрулювання.

Колегія суддів зазначає, що в силу вимог пункту 1 частини 1 розділу IX Інструкції №357 працівникам, що перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП, УПО, іншого наряду поліції, залученого до системи оперативного реагування, у разі отримання від диспетчера (оперативного чергового) завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, які віднесені до категорій "Альфа" та "Бета", необхідно негайно виїхати на місце події (інше визначене диспетчером або оперативним черговим ГУНП місце).

Відповідно до пункту 2 частини 1 розділу IX Інструкції № 357, працівникам, що перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП, УПО, іншого наряду поліції, залученого до системи оперативного реагування, у разі отримання від диспетчера (оперативного чергового) завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, які віднесені до категорій "Альфа" та "Бета", необхідно за наявності планшетного пристрою проставити в системі ІПНП відповідні відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування. Такі відмітки проставляються невідкладно після прийняття виклику, прибуття на місце події та після закінчення виконання завдання.

Отже аналіз змісту наведених норм дозволяє дійти висновку, що Інструкція №357 передбачає обов`язкове прибуття наряду на місце події.

Проте, зі змісту рапорту ОСОБА_1 вбачається, що позивачем не заперечувався факт того, що екіпаж на місце події не прибув, а обмежився поставленням відмітки про «прибуття», перебуваючи навпроти будинку, зазначеного в повідомленні.

Копією наявного в матеріалах справи звіту по виявленим недолікам відділом чергової служби щодо виконання працівниками УПП в Сумській області ДПП вимог наказу МВС України від 27.04.2020 № 357 у період з 09:00 хв. 12.09.2022 по 09:00 хв. 13.09.2022 (зворот а.с. 60) підтверджено, що при опрацюванні звернення інформаційного характеру екіпаж проставив відмітку про прибуття не доїхавши близько 500 метрів до вказаної у зверненні адреси.

Посилання представника позивача на те, що звернення інформаційного характеру відносяться до категорії «Дельта» та не потребують оперативного реагування, не спростовують обов`язок позивача дотримуватись вимог Інструкції № 357 щодо належного реагування на виклики та відповідного опрацювання результатів такого реагування.

Так, пунктом 6 розділу ІІ Інструкції № 537 встановлено, що поліцейський незалежно від місця перебування, територіального чи структурного підпорядкування після отримання доручення диспетчера або оперативного чергового щодо реагування на правопорушення або подію зобов`язаний негайно вжити всіх необхідних заходів щодо безумовного виконання такого доручення.

Враховуючи, що вказаною нормою права не передбачено іншого варіанту поведінки поліцейського ніж виконання доручення диспетчера, неприбуття наряду позивача на місце події за адресою: АДРЕСА_1 , де відбулося затоплення квартир, на виклик, який було отримано на службовий планшет, є порушенням позивачем вимог п. 1 та п. 2 ч. 1 розділу IX Інструкції № 357 та свідчить про обґрунтованість висновків ГУНП в Сумській області в цій частині.

Щодо правомірності висновку службового розслідування про встановлення в діях позивача порушень пункту 1 частини 3 розділу IX Інструкції № 357 під час виконання службових обов`язків 12.09.2022 колегією суддів з`ясовано, що 12.09.2022 о 13:29 наряд поліції «Руно - 0106», у складі позивача та інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Сумській області ДПП старшого лейтенанта поліції Романа Полуляха під час надходження виклику про «Домашнє насильство» о 13:29, за адресою: м.Суми, вул. Сєдова, буд. 8, перебував на АЗС «BVS», по вул. Героїв Крут і відразу поставив відмітку про прийняте завдання, проте прибув на виклик за 23 хв.

Відповідно до п. 3 розділу IX Інструкції № 357 рекомендований час прибуття наряду поліції на місце події з моменту призначення наряду для реагування на правопорушення або подію (з урахуванням середньої швидкості руху автомобіля 40 - 50 км/год) складає:

1) у межах міста:

до 7 хвилин - при перебуванні наряду в зоні оперативного реагування;

до 10 хвилин - якщо залучено наряд з іншої (сусідньої) зони обслуговування;

Зі змісту наявного в матеріалах справи трекінгу патрулів екіпаж позивача 12.09.2022 у період часу з 13:26:48 по 13:36:24 знаходився на АЗС «BVS», по вул. Героїв Крут, зазначена швидкість 0 км/год, та о 13:37:05 (швидкість 5 км/год) екіпаж рушив з місця, що свідчить про недотримання вказаної норми права в частині рекомендованого часу прибуття наряду поліції на місце події часу. Крім того, екіпаж місце свого перебування після підтвердження отримання завдання від диспетчера (а.с.67) залишив лише через 8 хвилин, що спричинило суттєву затримку у виконанні завдання, яке потребує негайного реагування.

Колегія суддів критично оцінює пояснення позивача щодо перешкод на шляху до місця виклику, які полягали у демонтажі габіонів на мосту по вул. Героїв Крут, що спричинило скупчення транспортних засобів та затримку у русі наряду, оскільки такі доводи не підтверджені жодними доказами, зокрема відеозаписами з реєстратору або довідками відповідних міських служб, відповідальних за проведення таких робіт. Крім того, як вже зазначалось вище, екіпаж стояв взагалі нерухомо протягом 8 хвилин саме на території АЗС, а не у заторі, як зазначає позивач, а після виїзду з території АЗС безперешкодно рухався вулицею Героїв Крут, що підтверджено вищезазначеним трекінгом з якого чітко відстежується переміщення екіпажу із зазначенням швидкісних та часових показників.

Колегією суддів також взято до уваги, що відповідно до звіту по виявленим недолікам відділом чергової служби щодо виконання працівниками УПП в Сумській області ДПП вимог наказу МВС України від 27.04.2020 № 357 у період з 09:00 хв. 12.09.2022 по 09:00 хв. 13.09.2022 (зворот а.с. 60) екіпаж взагалі не надав пояснень щодо прибуття на виклик через 23 хвилини після підтвердження його отримання.

Таким чином, обґрунтованими є висновки відповідача щодо несвоєчасного прибуття екіпажу позивача на місце події та, як наслідок порушення нею вимог п. 3 розділу IX Інструкції № 357.

Також, зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що 12.09.2022 наряд поліції «Руно - 0106» не підтверджував отримання завдання на службовий планшет протягом 9 хв., чим порушив пункти 1, 2 частини 2 розділу IX Інструкції № 357.

Відповідно до п. 2 ч. 1 розділу IX Інструкції № 357, працівникам, що перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП, УПО, іншого наряду поліції, залученого до системи оперативного реагування, у разі отримання від диспетчера (оперативного чергового) завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, які віднесені до категорій "Альфа" та "Бета", необхідно за наявності планшетного пристрою проставити в системі ІПНП відповідні відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування. Такі відмітки проставляються невідкладно після прийняття виклику, прибуття на місце події та після закінчення виконання завдання.

Зі змісту пояснень ОСОБА_1 від 10.01.2023 встановлено, що 12.09.2022 позивач разом з інспектором взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Сумській області ДПП старшим лейтенантом поліції Романом Полуляхом несли службу з охорони громадського порядку, у складі наряду поліції «Руно-0106» з 07 год. 00 хв. по 19 год. 00 хв.

О 15 год. 06 хв. 12.09.2022 року наряд поліції «Руно-0106» на службовий планшет отримав виклик «Крадіжка», за адресою: просп. Михайла Лушпи буд. 47, м. Суми. На момент отримання даного повідомлення поліцейські перебували в автомобілі, проте поставити відмітку про прийняття завдання відразу не виявилось можливим, через технічні збої роботи службового планшету. Наряд поліції «Руно-0106» негайно у радіоефір повідомив чергову службу УПП в Сумській області ДПП про некоректну роботу планшетного пристрою, з проханням поставити відмітку про прийняття повідомлення самостійно. Таким чином, співробітники поліції вжили усіх можливих заходів для недопущення недоліків, під час опрацювання виклику (а.с.69).

Разом з цим, як з матеріалів справи так і з матеріалів службового розслідування, не вбачається жодних повідомлень або рапортів екіпажу позивача про некоректну роботу службового планшету.

З наданих до матеріалів справи відеозаписів на диску, колегією суддів також не встановлено обставин на підтвердження цих доводів.

Так, з наявного на диску відеозапису WhatsApp Video 2023-03-20 at 13.03.00 колегією суддів встановлено, що на екрані службового планшету відображається сповіщення «Відсутнє мережеве з`єднання», при цьому зазначений час у верхньому правому куті 22:02.

Однак, виклик «Крадіжка» наряд поліції «Руно-0106» отримав о 15:06, що свідчить про неналежність вказаного відеозапису в якості доказу технічних збоїв у роботі планшету.

З відеозаписів WhatsApp Video 2023-03-20 at 13.04.10 та WhatsApp Video 2023-03-20 at 13.05.24 встановлено, що на екрані планшету відображено виклик «Підозріле або покинуте авто інший ТЗ», дата 11.03.2023, час 19:49, статус підтвердження 19:51, що не відповідає ані часу ані даті ані фабулі виклику «Крадіжка» 12.09.2022 о 15:06, а відтак вказані відеозаписи жодним чином не підтверджує некоректну роботу службового планшету у спірному випадку.

З огляду на відсутність у матеріалах справи належних та допустимих доказів некоректної роботи службового планшету, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість зазначеного відповідачем порушення.

Щодо не ознайомлення позивача з фактом призначеного службового розслідування та з підставами проведення такого розслідування, колегія судів зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Відповідно до частини 2 статті 18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

користуватися правничою допомогою.

Виходячи зі змісту частини 3 статті 18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Відповідно до пункту 2 розділу IV Порядку № 893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;

подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

брати участь у розгляді справи' на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Вказаною нормою визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право надавати пояснення з приводу питань, відносно яких проводиться службове розслідування.

Як передбачено положеннями пункту 5 розділу V Порядку № 893 письмові клопотання поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, про отримання і долучення до матеріалів службового розслідування документів, отримання додаткових пояснень від інших осіб подаються голові або членам дисциплінарної комісії в межах строку проведення службового розслідування.

Таким чином, подання клопотань та ознайомлення з матеріалами службового розслідування є правом особи. В даному випадку позивачем не надано доказів вчинення нею будь-яких дій, направлених на ознайомлення з наказом про призначення та проведення службового розслідування, у тому числі, доказів подання нею у встановленому порядку відповідних клопотань та доказів відмови відповідача у прийнятті клопотань позивача або відмови у наданні їй для ознайомлення наказу про призначення та проведення службового розслідування.

В свою чергу ані Дисциплінарний статут ані Порядок № 893 не встановлюють обов`язку для дисциплінарної комісії ознайомлювати поліцейського, відносно якого проводиться службове розслідування з наказом про призначення та проведення службового розслідування.

Крім того, матеріалами справи підтверджено надання позивачем письмових пояснень з приводу реагування на повідомлення, які надходили на планшет 03.08.2022 та 12.09.2022 під час проведення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни під час несення служби позивачем. Тобто, позивач, скористалась своїм правом та надала письмові пояснення, що свідчить про забезпечення дисциплінарною комісією прав позивача та підтверджує обізнаність ОСОБА_1 про проведення відносно неї такого розслідування.

З огляду на викладене, колегія суддів не вбачає порушення відповідачем норм статті 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування.

Щодо правомірності застосування до позивача такого виду дисциплінарного стягнення, як сувора догана, колегія суддів враховує наступне.

Відповідно до частини восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За результатами проведеного службового розслідування, відповідач дійшов висновку, що за вчинення дисциплінарного проступку позивача слід застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність встановленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у вільний розсуд суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за такими критеріями.

При цьому, колегією суддів взято до уваги правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 10.09.2020 у справі № 360/4790/19, відповідно до якого питання обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, але при цьому необхідно враховувати певні обставини. Суд здійснює правову оцінку рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень за критеріями частини другої статті 2 КАС України, які є межею для дискреційних повноважень останніх. Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед у тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим особою діянням.

Колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що зі змісту Присяги працівника поліції, за недотримання якої зокрема накладено на позивача дисциплінарне стягнення, слідує, що його поведінка має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивного іміджу органів поліції.

Аналогічна правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 17.06.2021 у справі 804/6242/17.

Порушення Присяги слід розуміти, як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі № 815/4478/16.

Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язалась вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).

Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 у справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Колегією суддів встановлено, що за наслідками проведеного службового розслідування до позивача наказом ГУНП в Сумській області від 13.12.2022 №1 22 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани, яке станом на час винесення спірного наказу № 12 від 23.01.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських УПП в Сумській області ДПП" в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді суворої догани до ОСОБА_1 , не знято.

У контексті викладеного колегія суддів зазначає, що позивачем систематично порушуються вимоги по належному опрацюванню викликів та реагуванню на них, тобто вчиняються дії, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, підривають довіру до нього, як до носія влади, що безсумнівно, принижує високе звання поліцейського, яке має позивач, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості його як поліцейського.

Слід також зауважити, що таке систематичне нехтування своїми обов`язками та не реагування належним чином на повідомлення про правопорушення різного характеру, а особливо зволікання при отриманні викликів які потребують негайного реагування, можуть мати різного ступеня негативні наслідки для осіб, що звертаються із повідомленнями про правопорушення вже здійснені або триваючі.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що з точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недодержання вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в службовий час і бути прикладом у дотриманні громадського порядку.

Зважаючи на встановлені судом апеляційної інстанції фактичні обставини, доведеність відповідачем скоєння позивачем дисциплінарного проступку у вигляді порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 18, частини 1 статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 2, 4, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, пунктів 1, 2 частини 1 розділу IX Інструкції № 357, а також враховуючи встановлення комісією під час проведення службового розслідування обставини, яка обтяжує відповідальність поліцейського відповідно до ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (вчинення дисциплінарного проступку до зняття в установленому законом порядку попереднього стягнення), колегія суддів вважає доведеним факт недотримання позивачем службової дисципліни та співмірним обраний вид дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.

Оскільки доводи позивача, які покладені в основу позову та апеляційної скарги, визнано безпідставними, а суд апеляційної інстанції не встановив процедурних порушень з боку відповідача під час проведення службового розслідування та видання наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, при прийнятті яких відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог в частині скасування наказу № 12 від 23.01.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських УПП в Сумській області ДПП" в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді суворої догани до ОСОБА_1 .

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Суд, у цій справі, також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право: залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Зважаючи на результат апеляційного розгляду справи, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 19.07.2023 по справі № 480/1100/23 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді С.П. Жигилій О.А. Спаскін