Справа № 460/27389/23
Суддя: Н.О. Дорошенко
Дата ухвалення: 2023-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Н.О. Дорошенко, після одержання позовної заяви:
Приватний підприємець ОСОБА_1
доГоловного управління ДПС у Рівненській області, Державної податкової служби України
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій,
До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов приватного підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Рівненській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій.
Частиною п`ятою статті 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги (п.4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5); зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п.8).
Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч.4 ст.161 КАС України).
У позовній заяві позивач зазначає, що за результатом господарської операції ним було сформовано податкову накладну №1 від 20.10.2022 на суму 142350,00 грн та направлено для реєстрації до Єдиного реєстру податкових накладних, але реєстрація цієї податкової накладної була зупинена. З метою розблокування вказаної податкової накладної, позивачем подано до ГУ ДПС у Рівненській області пояснення та копії документів, а саме: інвойс №04/10-2022 від 25.10.2022, СМК 419614 від 28.10.2022 на перевезення вантажу, валютно-митна декларація №UА204020/2022/028116, договір-заявка з ТОВ «Міо-Автотранс» №251022-2 від 25.10.2022, рахунок-фактура на оплату від ТОВ «Міо-Автотранс» №849 від 28.10.2022, акт виконаних робіт №849 від 01.11.2022, квитанція про оплату від ТОВ «Міо-Автотранс» №9287-0615-85628785 від 10.11.2022, акт звірки взаєморозрахунків з ТОВ «Міо-Автотранс» станом на 30.11.2022, договір-заявка з ФОП ОСОБА_2 №1/11 від 01.11.2022, рахунок-фактура на оплату від ФОП ОСОБА_2 №176 від 03.11.2022, акт виконаних робіт від ФОП ОСОБА_2 №176 від 03.11.2022, квитанція про оплату ФОП ОСОБА_2 №9289-6614-5946-2991 від 06.12.2022, акт звірки взаєморозрахунків з ФОП ОСОБА_2 станом на 06.12.2022, акт прийому-передачі обладнання до Договору купівлі-продажу №12-10 від 12.10.2022, видаткова накладна на ТОВ «ЕЛІПС» №4 від 03.11.2022, Договір 25/10 від 25.10.2022 з ООО ЕURO-RROM Sp.z.о.о, акт звірки взаєморозрахунків з ООО ЕURO-RROM Sp.z.о.о, договір купівлі-продажу ТОВ «ЕЛІПС» №12-10 від 12.10.2022, рахунок-фактура на оплату авансу ТОВ «ЕЛІПС» (50%) №5 від 12.10.2022, виписка про оплату від ТОВ «ЕЛІПС» 20.10.2022, ТТН ТОВ «ЕЛІПС» №03-11/01 від 03.11.2022, акт звірки взаєморозрахунків ТОВ «ЕЛІПС» станом на 09.12.2022, книга обліку доходів і витрат ФОП ОСОБА_1 за 2022 рік, податкова накладна №1 від 20.10.2022, податкова накладна №1 від 03.11.2022, звіт 20-ОПП, договір оренди земельної ділянки.
Разом з тим, не долучає до позовної заяви вказаних документів та не зазначає про причини неможливості їх надання одночасно з позовною заявою.
Таким чином, позовна заява не відповідає вимогам п.4, п.5, п.8 ст.160, ч. 4 ст. 161 КАС України.
Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Позов містить одну вимогу немайнового характеру, за яку, з урахуванням підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір", слід сплатити судовий збір в сумі 2684,00 грн.
Разом з тим, позивач не додав до позовної заяви ні документа про сплату судового збору, ні документів, які підтверджують підстави звільнення його від сплати судового збору відповідно до закону.
Крім того, згідно з ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частинами другою та третьою статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч.4 ст.122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Згідно з п.56.18 ст.56 Податкового кодексу України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.
За змістом ст.102 Податкового кодексу України строк давності становить 1095 днів, який застосовується під час нарахування грошових зобов`язань або під час провадження у справі про стягнення такого податку.
У даному ж випадку позивач оскаржує рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкових накладних, які за своєю суттю не є рішеннями про нарахування грошового зобов`язання.
З огляду на те, що Податковий кодекс України не встановлює спеціального строку звернення до суду з позовом про оскарження рішень про відмову в реєстрації податкової накладної, то в даному випадку застосуванню підлягають строки звернення до суду, встановлені КАС України.
а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;
б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.
Застосування скорочених строків звернення при використанні досудового порядку врегулювання спорів у податкових правовідносинах установлено законом, зумовлено легітимною метою оперативного забезпечення настання правової визначеності для особи - платника податків та у діяльності суб`єктів владних повноважень - контролюючих органів, що кореспондується із встановленим алгоритмом і строками адміністрування податків для забезпечення належного виконання конституційного податкового обов`язку і має пропорційний характер, оскільки скорочення строку звернення не впливає на реалізацію особою права на судовий захист у зв`язку з достатністю часу на підготовку й оформлення правової позиції, ознайомлення з позицією контролюючого органу, залучення за потреби правових і фінансових консультантів в межах процедури адміністративного оскарження, у той час, як скорочені строки забезпечують досягнення зазначеної мети й завдань функціонування податкової системи держави.
Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Разом з тим, позов пред`явлено 30.11.2023, тобто з пропуском тримісячного строку звернення до суду.
Згідно з ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Позовна заява містить клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду. Позивач причини пропуску строку звернення до суду пов`язує виключно із запровадженням на всій території України з 24.02.2022 воєнного стану.
Верховний Суд в ухвалі від 21.07.2022 у справі № 127/2897/13-ц наголошував, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.
З наданих позивачем доказів судом таких обставин не встановлено.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено та доказами не підтверджено.
Відтак, слід запропонувати позивачу подати суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення такого строку, та належних доказів в обґрунтування поважності причин його пропуску.
Частиною першою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.
Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись статтями 123, 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя
Позовну заяву залишити без руху.
Встановити приватному підприємцю ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю 10 днів з дня вручення ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремо не оскаржується.

Суддя Н.О. Дорошенко