Справа № 340/3775/20
Суддя: К.М. ПРИТУЛА
Дата ухвалення: 2023-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

08 грудня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/3775/20

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Притула К.М., розглянувши в порядку письмового провадження заяву Держгеокадастр про заміну сторони по справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру в Кіровоградській області про визнання протиправними та зобов`язати вчинити певні дії, скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 11.03.2020 року № 11-3986/14-20-СГ Про відмову у наданні дозволу на розроблення документації із землеустрою;

- зобов`язати управління Держгеокадастру у Кіровоградській області надати ОСОБА_1 , дозвіл (Наказ) на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (паю) у приватну власність із земельної ділянки, яка знаходиться на праві постійного користування згідно державного акту на право постійного користування землею Серія КР у розмірах земельної частки (паю) для ведення фермерського господарства на території Дорожинської сільської ради Вільшанського району Кіровоградської області.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2020 року по справі № 340/3775/20, позовні вимоги задоволено.

29.11.2023 на адресу суду від представника відповідача надійшла заява про заміну сторони виконавчого провадження її правонаступником. Дана заява обґрунтована тим, що спірна земельна ділянка відноситься до земель комунальної власності, а тому Головне управління Держгеокадастру не є розпорядником даної земельної ділянки, воно має бути замінене на особу якій перейшли відповідні права, а саме Вільшанську селищну раду Голованівського району Кіровоградської області.

Відповідно до ч. 2 ст. 379 КАС України, суд розглядає питання про заміну сторони виконавчого провадження в десятиденний строк у судовому засіданні з повідомленням державного виконавця або заінтересованої особи, які звернулися з поданням (заявою), та учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Частиною 9 статті 205 КАС України передбачено, що, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З урахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку про можливість розгляду заяви про заміну сторони виконавчого провадження за відсутності осіб, які належним чином повідомлялись про дату, час і місце розгляду заяви, у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання технічними засобами, що передбачено ч. 4 ст. 229 КАС України.

Вирішуючи питання про заміну сторони виконавчого провадження, суд виходить з наступного.

Відповідно до абзацу першого частини п`ятої статті 15 Закону України від 2 червня 2016 року №1404-VIII «Про виконавче провадження» (надалі - Закон №1404-VIII) у разі вибуття однієї зі сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

Частиною першою статті 379 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.

За приписами статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

З огляду на зміст наведеної норми процесуальне правонаступництво передбачено не лише у зв`язку зі смертю (оголошенням померлою) фізичної особи та реорганізацією суб`єкта господарювання, а й в інших передбачених законом випадках, у тому числі в разі заміни кредитора або боржника в зобов`язанні. Процесуальне правонаступництво в розумінні статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України допускається на будь-якій стадії судового процесу, включаючи стадію виконання судового рішення.

Отже, ухвала про здійснення процесуального правонаступництва на стадії виконання судового рішення є документом, що забезпечує виконання рішення та фактично є його невід`ємною частиною, а тому заміна сторони в зобов`язанні (правонаступництво) на стадії виконавчого провадження є зміною судового рішення, передбаченою чинним законодавством, що оформлюється ухвалою (стаття 52 Кодексу адміністративного судочинства України). Оскарження такої ухвали варто розуміти як оскарження судового рішення.

Аналогічну правову позицію висловила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.06.2019 року (справа № 905/1956/15).

Публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок щодо відновлення порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід про перехід до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувалися ліквідованим органом, не можуть бути припинені та підлягають передачі іншим державним органам, за винятком того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у постановах від 13 березня 2019 року (справа № 524/4478/17), від 20 лютого 2019 року (справа № 826/16659/15).

Отже, правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 12 червня 2018 року у справі № 2а-23895/09/1270.

У такому разі також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин.

Особливістю адміністративного (публічного) правонаступництва є те, що подія переходу прав та обов`язків, що відбувається із суб`єктами владних повноважень, сама собою повинна бути публічною та врегульованою нормами адміністративного права.

При цьому можна виділити дві форми адміністративного (публічного) правонаступництва: 1) фактичне (або компетенційне адміністративне правонаступництво), тобто таке, де вирішуються питання передачі фактичних повноважень від одного до іншого органу, посадової особи (або повноважень за компетенцією) та 2) процесуальне адміністративне (публічне) правонаступництво.

Фактичне (компетенційне) адміністративне (публічне) правонаступництво - це врегульовані нормами адміністративного права умови та порядок передання адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого, який набуває певні владні повноваження внаслідок ліквідації органу чи посади суб`єкта владних повноважень, припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення компетенції органу публічної адміністрації чи припинення повноважень посадової особи.

Процесуальне адміністративне (публічне) правонаступництво - це унормована можливість заміни адміністративним судом (на будь-якій стадії процесу судового розгляду справи в суді першої, апеляційної та касаційної інстанцій (крім випадків перегляду справи за винятковими чи нововиявленими обставинами) сторони чи третьої особи іншим суб`єктом, коли права та обов`язки суб`єкта владних повноважень перейшли від сторони (в адміністративній справі) до іншого суб`єкта владних повноважень, а також можливість суб`єкта публічної адміністрації (правонаступника) вступити в судовий процес як сторона чи третя особа.

При визначенні процесуального адміністративного (публічного) правонаступництва суд повинен виходити з того, хто є правонаступником у спірних правовідносинах, і враховувати таке: якщо під час розгляду адміністративної справи буде встановлено, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються, припинили свою діяльність, то суд повинен залучити до участі у справі їхніх правонаступників.

У разі ж відсутності правонаступників суд повинен залучити до участі у справі орган, до компетенції якого належить ухвалення рішення про усунення порушень прав, свобод чи інтересів позивача. У разі зменшення обсягу компетенції суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного з припиненням його діяльності, до участі у справі як другий відповідач суд залучає іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого передані або належать функції чи повноваження щодо вирішення питання про відновлення порушених прав, свобод чи інтересів позивача.

Отже, підставою для переходу адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень до іншого (набуття адміністративної компетенції) є події, що відбулися із суб`єктом владних повноважень.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду в постанові від 11.10.2019 року (справа № 812/1408/16).

Представник Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області просить замінити сторону у виконавчому провадженні. Свою позицію обґрунтовує тим, що позивачка реалізовувала право на відведення земельної ділянки у власність орієнтовною площею в розмірі земельної частки (паю) для ведення фермерського господарства, за рахунок земельної ділянки, яка знаходиться на праві постійного користування згідно державного акту на право постійного користування землею Серія КР у розмірах земельної частки (паю) для ведення фермерського господарства на території Дорожинської сільської ради Вільшанського району Кіровоградської області.

У результаті здійснення адміністративно-територіальної реформи України село Дорожинське увійшло до складу Вільшанської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області.

Враховуючи зазначене, до спірних правовідносин підлягає застосуванню положення пункту 24 розділу X «Перехідні положення Земельного кодексу України», відповідно до якого спірна земельна ділянка перейшла у комунальну власність Вільшанській селищній раді Голованівського району Кіровоградської області.

Отже, оскільки у спірних відносинах відбулася зміна суб`єкта, уповноваженого розпоряджатися землями, у межах яких позивачка виявила бажання отримати у користування земельну ділянку, й дозвіл на розроблення землевпорядної документації на яку зобов`язано надати ГУ Держгеокадастру згідно з резолютивною частиною рішення суду першої інстанції, ухваленого у справі, що розглядається, по суті спору, у цьому випадку наявні передбачені законом підстави для процесуального правонаступництва.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 30.10.2023 справа №480/907/21.

Враховуючи те, що з початку виконання Вільшанською селищною радою Голованівського району Кіровоградської області функцій розпорядника спірною земельною ділянкою відбулось фактичне (компетенційне) адміністративне правонаступництво прав та обов`язків відповідача, суд вважає з метою ефективного захисту прав позивача за можливе замінити сторону у відносинах, щодо яких виник спір по справі № 340/3775/20, тому клопотання Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 205, 248, 256, 293-295, 379 КАС України суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву про заміну сторони у виконавчому провадженні у справі № 340/3775/20 - задовольнити.

Замінити сторону у виконавчому провадженні за №73359936 з Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області () на Вільшанську селищну раду Голованівського району Кіровоградської області (), вул. Центральна, 15. смт. Вільшанка, Голованівській район, Кіровоградська область, 26600.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду, через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 15 - денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду К.М. ПРИТУЛА