Справа № 580/3530/23
Суддя: Грибан Інна Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/3530/23 Суддя (судді) першої інстанції: Різдель О.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий суддя Грибан І.О.

судді: Беспалов О.О.

Кузьмишина О.М.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14 липня 2023 року у справі за адміністративним позовом Національного університету цивільного захисту України до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання нечинним податкового розрахунку і зобов`язання вчинити дії, -

УС Т А Н О В И В:

Національний університет цивільного захисту України звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області, у якому просив суд:

- визнати нечинним податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 1 квартал 2022 року від 27.04.2022 №;

- зобов`язати відповідача здійснити коригування відомостей в картці платника Єдиного соціального внеску шляхом виключення з неї відомостей про наявність у Черкаського інституту пожежної безпеки імені Героїв Чорнобиля Національного університету цивільного захисту України пені, яка нарахована платником єдиного внеску самостійно.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 14 липня 2023 року адміністративний позов задоволено частково:

- зобов`язано Головне управління ДПС у Черкаській області здійснити коригування відомостей в картці платника Єдиного соціального внеску, шляхом виключення з неї відомостей про наявність у Черкаського інституту пожежної безпеки імені Героїв Чорнобиля Національного університету цивільного захисту України пені, яка нарахована платником єдиного внеску самостійно за 2 квартал 2022 року в розмірі 31349927,68 грн.;

- у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС у Черкаській області подало апеляційну скаргу, в якій вказує, що неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, а також не повне з`ясування обставин справи мало наслідком прийняття незаконного та необґрунтованого рішення та просить оскаржуване судове рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Апелянт у своїй скарзі зазначає, що порядок проведення коригувань ЄСВ у поданій звітності врегульований Порядком заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску, що затверджений наказом Міністерства фінансів України від 13.01.2015 №4. Відповідно до п.5 вказаного Порядку розрахунок з типом «Уточнюючий» подається після закінчення строку подання розрахунку з типом «Звітний» та/або «Звітний новий». Уточнюючий Розрахунок може подаватися як за звітний період, так і за попередні періоди. При цьому вказаним Порядком не передбачено можливості коригування платником самостійно обчисленої пені.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 жовтня 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14 липня 2023 року та на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін та зазначає про безпідставність доводів, викладених в апеляційній скарзі.

Щодо заявленого клопотання про розгляд справи за участю представника апелянта у судовому засіданні, колегія суддів зазначає наступне.

Наразі, колегія суддів звертає увагу, що в даному випадку, безпосередня участь сторін у судовому засіданні не є обов`язковою, оскільки матеріали справи містять достатньо письмових доказів для з`ясування фактичних обставин.

Частиною 2 ст.311 КАС України визначено, якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, ухвалене в порядку спрощеного провадження, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, колегія суддів не вбачає підстав для здійснення розгляду даної справи у відкритому судовому засіданні за участю сторін, таким чином, клопотання скаржника задоволенню не підлягає.

Переглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги на предмет законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, колегія суддів звертає увагу на наступне. Судом першої інстанції встановлено, що 27.04.2022 Черкаський інститут пожежної безпеки імені Героїв Чорнобиля Національного університету цивільного захисту України подав податковому органу звітний податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 1 квартал 2022 року.

У вказаному розрахунку у рядку 8 Розділу 1 «Нарахування доходу та єдиного внеску за найманих працівників в розрізі місяців звітного кварталу» визначено загальну суму єдиного внеску, що підлягає сплаті за звітний квартал - 1288354,58 грн.

У рядку 14 Розділу 2 вказаного розрахунку «Нарахування грошового забезпечення та єдиного внеску за військовослужбовців, поліцейських, осіб рядового і начальницького складу та суми допомоги у зв`язку із вагітністю та пологами в розрізі місяців звітного кварталу (крім військовослужбовців строкової військової служби)» визначено загальну суму єдиного внеску з сум грошового забезпечення, що підлягає сплаті за звітний квартал - 6896984,08 грн.

При цьому, у рядку 5 Розділу 1 вказаного розрахунку позивачем самостійно визначено суму пені, що підлягає сплаті за звітний квартал, - 31349927,68 грн.

17.05.2022 Черкаський інститут пожежної безпеки імені Героїв Чорнобиля Національного університету цивільного захисту України подав податковому органу уточнюючий податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 1 квартал 2022 року, в якому у рядку 5 Розділу 1 розрахунку позивачем зазначено суму пені, що підлягає сплаті за звітний квартал «- 31349927,68».

Також, 18.05.2022 Черкаський інститут пожежної безпеки імені Героїв Чорнобиля Національного університету цивільного захисту України подав податковому органу уточнюючий податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 1 квартал 2022 року, в якому у рядку 8 Розділу 1 розрахунку позивачем зазначено загальну суму єдиного внеску, що підлягає сплаті за звітний квартал, «- 31349927,68».

Листом від 28.03.2023 №89-847/8937-01-35 Черкаський інститут пожежної безпеки імені Героїв Чорнобиля Національного університету цивільного захисту України повідомив відповідача, що Черкаським інститутом пожежної безпеки імені Героїв Чорнобиля Національного університету цивільного захисту України у поданому до Головного управління ДПС у Черкаській області «Податковому розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску» за I квартал 2022 року (реєстр. № від 27.04.2022), в рядку 5 Розділу 1 помилково визначено пеню.

Оскільки фактично заборгованість зі сплати пені відсутня, Черкаський інститут пожежної безпеки імені Героїв Чорнобиля Національного університету цивільного захисту України просив податковий орган визнати нечинним податковий розрахунок за 1 кварта 2022 року і скасувати нарахування.

Листом від 04.04.2023 №2414/5/23-00-24-07-09 відповідач повідомив, що Порядком заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 13.01.2015 №4, не передбачено можливості коригування платником самостійно обчисленої пені відповідно до ст.25 Закону №2464 та відмовив у визнанні нечинним розрахунку № та скасування самостійно нарахованого єдиного внеску, в т.ч. самостійно нарахованої пені.

Не погоджуючись із відмовою відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, основним нормативно-правовим актом, що визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку є Закон України від 08.07.2010 №2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі - Закон №2464-VI).

Згідно з п.2 ч.1 ст.1 Закону №2464-VI єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

У силу норм ч. 2 ст. 2 Закону № 2464-VI виключно цим Законом визначаються, зокрема: порядок нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску; орган, що здійснює збір та веде облік єдиного внеску, його повноваження та відповідальність; порядок здійснення державного нагляду за збором та веденням обліку єдиного внеску.

Згідно з ч.4 ст.8 Закону № 2464-VI порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування - Податковим кодексом України та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону № 2464-VI платниками єдиного внеску є, зокрема, роботодавці - підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, зазначеним у свідоцтві про державну реєстрацію її як підприємця), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.

На підставі п.3 ч.1 ст.7 Закону № 2464-VI Єдиний внесок нараховується: для платників, зазначених у пунктах 1 (крім абзацу сьомого), частини першої статті 4 цього Закону, - на суму нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, які включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до Закону України "Про оплату праці", та суму винагороди фізичним особам за виконання робіт (надання послуг) за цивільно-правовими договорами.

Згідно з ч.5 ст. 8 Закону №2464-VI єдиний внесок для платників, зазначених у статті 4 цього Закону, встановлюється у розмірі 22 відсотки до визначеної статтею 7 цього Закону бази нарахування єдиного внеску.

Порядок обчислення і сплати єдиного внеску врегульовано ст. 9 Закону № 2464.

Згідно з частинами 2 і 3 цієї статті обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 25 Закону №2464-VI, у разі виявлення своєчасно не сплачених сум страхових внесків платники ЄВ зобов`язані самостійно обчислити ці внески і сплатити їх з нарахуванням пені в порядку і розмірах, визначених цією статтею.

Крім того, відповідно до п.4 ч.2 ст.6 Закону №2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний подавати звітність, у тому числі про основне місце роботи працівника, про нарахування єдиного внеску в розмірах, визначених відповідно до цього Закону, у складі звітності з податку на доходи фізичних осіб (єдиного податку) до податкового органу за основним місцем обліку платника єдиного внеску у строки та порядку, встановлені Податковим кодексом України. Форма, за якою подається звітність про нарахування єдиного внеску у складі звітності з податку на доходи фізичних осіб (єдиного податку), встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Порядок заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску затверджений наказом Міністерства фінансів України від 13.01.2015 №4 (далі - Порядок №4).

Згідно з п.п 1, 3 Розділу 2 Порядку №4 розрахунок подається окремо за кожний квартал (податковий період) з розбивкою по місяцях звітного кварталу протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного кварталу. Окремий Розрахунок за календарний рік не подається.

Розрахунок подається до контролюючих органів за основним місцем обліку.

Розділ 3 Порядку №4 визначає Порядок заповнення Розрахунку.

Так, Розділ I Розрахунку «Нарахування доходу та єдиного внеску за найманих працівників в розрізі місяців звітного кварталу» містить у розрізі місяців звітного кварталу (1, 2, 3) інформацію щодо нарахованого єдиного внеску.

У рядках цього Розділу зазначається, зокрема:

рядок 4.1 - заповнюється у разі якщо платником єдиного внеску самостійно виявлено заниження відображених сум єдиного внеску (нарахованого) у попередніх звітних періодах у розрізі встановлених розмірів єдиного внеску;

рядок 5 - зазначається самостійно обчислена платником єдиного внеску сума пені з розрахунку 0,1 % зазначених у графі 4 сум, розрахованих починаючи з першого календарного дня, що настає за днем закінчення строку внесення відповідного платежу, до дня його фактичної сплати (перерахування) включно, за звітний квартал;

рядок 5.1 - зазначається самостійно обчислена платником єдиного внеску сума пені з розрахунку 0,1 % зазначених у графі 4 сум єдиного внеску, розрахованих починаючи з першого календарного дня, що настає за днем закінчення строку внесення відповідного платежу, до дня його фактичної сплати (перерахування) включно, у розрізі місяців звітного кварталу.

Таким чином, рядок 5 Розділ I Розрахунку заповнюється платником у разі виявлення ним своєчасно не сплачених сум страхових внесків, які обчислюються із нарахуванням пені на підставі ч.2 ст. 25 Закону №2464-VI.

З матеріалів справи вбачається, що 27.04.2022 Черкаський інститут пожежної безпеки імені Героїв Чорнобиля Національного університету цивільного захисту України подав податковому органу звітний податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 1 квартал 2022 року.

У рядку 5 Розділу 1 вказаного розрахунку позивачем самостійно визначено суму пені, що підлягає сплаті за звітний квартал 31349927,68 грн.

Разом з тим, рядок 4.1 Розділу 1 Розрахунку, в якому зазначаються суми своєчасно не сплачених сум страхових внесків, що є передумовою нарахування пені не заповнений.

Натомість, судом першої інстанції правильно встановлено, що сума нарахованої пені у вказаному розрахунку за числовим значенням (31349927,68 грн.) відповідає сумі, зазначеній у рядку 2 Розділу 2 вищевказаного Розрахунку (загальна сума грошового забезпечення військовослужбовців, на яку нараховується єдиний внесок (у межах максимальної величини бази нарахування єдиного внеску), та додаткової бази нарахування, що дорівнює сумі відповідних показників графи 17 додатка 1 до Розрахунку відповідного місяця звітного кварталу (1, 2, 3).

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що вказане свідчить про явну помилку під час заповнення та подання вищевказаного розрахунку № від 27.04.2022 за 2 квартал 2022 року в частині визначення суми пені 31349927,68 грн.

Разом з тим, Порядок проведення коригувань у Розрахунку регламентовано Розділом 5 Порядку №4.

Відповідно до п.п.1, 5, 6 Порядку №4 коригування поданого і прийнятого Розрахунків проводяться на підставі самостійно виявлених платником помилок, а також на підставі повідомлень про помилки, виявлені контролюючим органом.

Розрахунок з типом «Уточнюючий» подається після закінчення строку подання розрахунку з типом «Звітний» та/або «Звітний новий». Уточнюючий Розрахунок може подаватися як за звітний період, так і за попередні періоди.

Порядок заповнення «Звітного нового» та «Уточнюючого» Розрахунків при коригуванні сум податку на доходи фізичних осіб, військового збору є однаковим. Розрахунки «Звітний новий» та «Уточнюючий» подаються на підставі інформації з раніше поданих Розрахунків і містять інформацію лише за рядками з реквізитами або сумами нарахованого податку на доходи фізичних осіб, військового збору, які уточнюються. Для заповнення також використовується інформація з повідомлень про виявлені помилки, які відправляються контролюючими органами до платника.

Колегія суддів враховує, що нормами Розділу 5 Порядку №4 передбачено подання уточнюючих відомостей виключно щодо сум нарахованого доходу та зобов`язань з єдиного внеску. При цьому, не передбачено можливості коригування платником самостійно обчисленої пені відповідно до ст.25 Закону №2464.

Поряд з цим, відповідач, обґрунтовуючи апеляційну скаргу не наводить та не заперечує факт відсутності підстав для нарахування пені та відсутності у позивача заборгованості зі сплати єдиного внеску.

Таким чином, оскільки, позивачем помилково нарахована пеня в розмірі 31349927,68 грн. за 2 квартал 2022 року, і вчинені заходи щодо коригування не призвели до її зменшення, що підтверджується даними облікової картки платника податків, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що належним способом захисту прав позивача є зобов`язання відповідача здійснити коригування відомостей в картці платника Єдиного соціального внеску, шляхом виключення з неї відомостей про наявність у Черкаського інституту пожежної безпеки імені Героїв Чорнобиля Національного університету цивільного захисту України пені, яка нарахована платником єдиного внеску самостійно за 2 квартал 2022 року в розмірі 31349927,68 грн.

З огляду на фактичні обставини справи та правові норми, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для частково задоволення позову.

Інша частина доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Колегією суддів враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Черкаській області залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14 липня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Головуючий суддя І.О. Грибан

Судді: О.О. Беспалов

О.М. Кузьмишина

(повний текст постанови складено 06.12.2023р.)