Справа № 120/5696/22
Суддя: Ватаманюк Р.В.
Дата ухвалення: 2023-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/5696/22

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Заброцька Людмила Олександрівна

Суддя-доповідач - Ватаманюк Р.В.

06 грудня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Ватаманюка Р.В.

суддів: Сапальової Т.В. Капустинського М.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Вінницької митниці на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28 червня 2023 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Еко-Снек" до Вінницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

Позивач звернувся із позовом до Вінницького окружного адміністративного суду в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Вінницької митниці Державної митної служби України про визначення коду товару №КТ-UА-2022 від 27.01.2022.

ІІ. ЗМІСТ СУДОВОГО РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду 28.06.2023 позов задоволено повністю.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем, в порушення вимог митного законодавства не вжито всіх передбачених заходів для встановлення відповідності коду товару "асептичного бананового пюре".

При цьому надані позивачем докази та пояснення дають підстави для висновку, що позивачем правильно класифіковано імпортований товар у товарній позиції 2007, в той час, як митним органом помилково та необґрунтовано віднесено імпортований позивачем товар до товарної позиції 2008 згідно з УКТ ЗЕД.

ІІІ. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт вказав, що судом першої інстанції безпідставно не враховано те, що продукти товарних підпозицій 2008 20 2008 80, 2008 93, 2008 97 i 2008 99 повинні розглядатися як такі, що мають добавки цукру, якщо вміст цукру в них перевищує відсоток за масою, зазначений нижче, залежно від виду плодів чи їстівних частин рослин: ананаси, виноград 13%, інші плоди, що включають суміші плодів та їстівні частини рослин, - 9%.

Оскільки, 20.367 більше 9%, то такий товар відповідно до вимог Закону повинен розглядатись як такий, що містить доданий цукор (добавки цукру), а саме в товарній підкатегорії УКТЗЕД, так як не призначений для виготовлення соків та нектарів.

Отже, з урахуванням вищевикладеного рішення про визначення коду товару від 24.01.2022 №KT-UA-2022 відкликано. 27.01.2022 винесено нове рішення №КТ-UA-2022, яким змінено описову частину та класифіковано за кодом УКТЗЕД.

ІV. ВІДЗИВ НА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу в якому вказано, що примітка до групи 20 УКТ ЗЕД не встановлює жодних вимог ні щодо тривалості термічної обробки ні щодо рівня в`язкості готового пюре за результатами такої обробки. Також вказана примітка однозначно немає жодної прив`язки до того, що за результатами обробки має утворитися концентроване пюре. Тобто, виходячи з буквального тлумачення примітки 5 до групи 20 УКТ ЗЕД, для віднесення товару до товарної позиції 2007 достатньо щоб він пройшов будь-яку термічну обробку, яка призведе до підвищення в`язкості продукту.

Зазначає, що Вінницька митниця Держмитслужби позбавила ТОВ "Еко-Снек" можливості надати додаткові документи, які б усунули сумніви у наявності теплової обробки товару. Це призвело до прийняття незаконного та необґрунтованого рішення про зміну коду товару.

V. РУХ СПРАВИ У СУДІ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

Ухвалою суду від 09.08.2023 відкрито апеляційне провадження у справі та призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції прийняте у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, а в матеріалах справи достатньо доказів для прийняття законного і обґрунтованого рішення, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження на підставі п.3 ч.1 ст.311 КАС України.

11.09.2023 позивачем подано клопотання про розподіл витрат на професійну правничу допомогу пов`язаних з переглядом справи у суді апеляційної інстанції у розмірі 12 800 грн.

15.09.2023 відповідачем подано клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги обґрунтоване тим, що сума митних платежів у даній справі складає 55738,59 грн., тому витрати понесені на правничу допомогу, а саме 12800,00 гривень, в даному випадку є необґрунтованими, явно завищеними та такими, що не відповідають складності зазначеної справи.

VІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

ТОВ "Еко-Снек" є виробником натуральних фруктових цукерок та фруктового пюре під торговою маркою "Bob Snail" ("Равлик Боб"). Особливістю цієї продукції є відсутність у ній доданого цукру, що підтверджується, зокрема, технічними умовами, які додані до позовної заяви.

06.07.2020 ТОВ "Еко-Снек" уклало з компанією ALCA TRADING CORP Договір поставки № 06/07-2020.

Згідно з п. 1.1 Договору постачальник зобов`язується передати (поставити) у власність Покупця, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити асептичне підкислене бананове пюре (brix 20-24), виготовлене відповідно до вимог до якості товару (Додаток 2), який є невід`ємною частиною цього Договору (надалі "Товар") згідно умов цього Договору.

У додатку №2 до вказаного Договору сторони погодили вимоги якості асептичного підкисленого бананового пюре, яке компанія ALCA TRADING CORP мала поставити на виконання Договору. Згідно з вказаним додатком за Договором повинно поставлятися бананове пюре 100%, без будь-якого додавання цукру і цукрових продуктів, підсолоджувачів, консервантів, барвників, екстрактів та ароматизаторів. Пюре виготовляється з бананів повністю стиглих. Без будь-яких неприємних запахів або смаків. Має типовий смак спілого банану.

В кінці грудня 2021 на адресу позивача надійшла чергова партія бананового пюре, у відповідності до вищезазначеного договору.

23.12.2021 ТОВ "Еко-Снек" подало до Вінницької митниці Держмитслужби митну декларацію № UA401020/2021/067306 на вказану партію бананового та класифікувало за кодом УКТЗЕД як "пюре з бананів, одержане шляхом теплової обробки, без додання цукру або інших підсолоджувальних речовин, консервоване асептичним способом, в ємкості, масою нетто понад 190 кг".

В процесі митного оформлення Автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) згенерувала форму митного контролю "905-3 - взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД".

У зв`язку з цим проби товару були направлені для проведення лабораторних досліджень до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень (СЛЕД) Держмитслужби.

За результатами проведення досліджень Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби прийнято висновок № -0003, в якому зазначено, що відповідно до наданої блок-схеми виробництва підготовлену сировину гомогенізують (механічним способом), піддають термічній стерилізації, пропускають крізь сита та пакують в асептичних умовах, без додання цукру та етилового спирту. Теплова обробка (у розумінні цього поняття згідно з приміткою 5 до групи 20 УКТЗЕД) при виробництві продукту, згідно з наданою блок-схемою не передбачена.

Визначений вміст розчинних сухих речовин ("число Брікса") становить 21,9%, що узгоджується з відомостями про фізико-хімічний склад бананового пюре згідно з A.I.J.N Code of Practice. Визначений показник рН 4,45, що вказує на те, що продукт підкислено.

Враховуючи органолептичні властивості проби (густа пюреподібна маса, яка не розтікається по горизонтальній поверхні) визначити густину продукту не видається можливим.

На основі зазначеного висновку митної лабораторії Вінницька митниця Держмитслужби 24.01.2022 прийняла рішення про визначення коду товару № KT-UA-2022, яким класифікувала бананове пюре за кодом УКТ ЗЕД 2008 99 49 90.

25.01.2022 ТОВ "Еко-Снек" звернулося до Вінницької митниці Держмитслужби зі зверненням про перегляд прийнятого класифікаційного рішення. До свого звернення позивач надав листи від виробника пюре, які підтверджували, що пюре проходить теплову обробку і було зазначено етап, на якому ця обробка відбувається.

За результатами розгляду звернення ТОВ "Еко-Снек" Вінницька митниця Держмитслужби відкликала своє попереднє рішення від 24.01.2022 і 27.01.2022 прийняла нове рішення № KT-UA-2022.

Вказаним рішенням митниця класифікувала пюре, імпортоване позивачем, за кодом УКТ ЗЕД 2008 99 49 90 як "пюре з додаванням цукру в іншому місці не зазначене".

Позивач не погоджуючись з рішенням Вінницької митниці від 27.01.2022 № KT-UA-2022 про визначення коду товару, вважаючи його необгрунтованим та протиправним, звернувся до суду з цим позовом

VІІ. ПОЗИЦІЯ СЬОМОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО АДМІНІСТРАТИВНОГО СУДУ

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції за такими доводами.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 68 Митного кодексу України (далі МК України) визначено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 2, 3, 4 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура). Функції з ведення УКТЗЕД здійснюються Держмитслужбою.

Відповідно до преамбули Закону України "Про митний тариф України" від 04.06.2020 № 674-IX, митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Законом України Про митний тариф України від 04.06.2020 № 674-IX визначено Особливості застосування Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до групи 20 Особливостей застосування УКТ ЗЕД, код товару 2007 99 50 10, за яким позивач класифікував імпортоване бананове пюре, застосовується до товарів, які не містять цукру. В той же час, змінений рішенням відповідача код товару на застосовується до продуктів з вмістом цукру.

Згідно примітки 5 до групи 20 у товарній позиції 2007 термін "одержані шляхом теплової обробки" означає продукти, одержані шляхом термічної обробки при атмосферному тиску або при зниженому тиску для підвищення в`язкості продукту в результаті зменшення вмісту води або іншим способом.

Як вбачається з матеріалів справи, у Декларації виробника BANANA LIGHT BANALIGHT C.A. від 25.01.2022, вказано, що Відділ контролю якості заявляє, що асептичне бананове пюре виробляється з повністю дозрілого сорту Кавендіш, промитого, очищеного, процідженого, гомогенізованого, термічно обробленого, стерилізованого та упакованого без сторонніх присмаків і запахів. Крім того, вказано, що на виробничій стадії гомогенізації відбувається термічна обробка. У процесі термічної обробки BANALIGHT використовуються очищені поверхневі теплообмінники, які мають систему нагріву насиченою парою. Також зазначено, що виробник дотримується температури, встановленої Національною Харчовою Лабораторією, технологічним органом, в якому для кислого бананового пюре зі швидкістю 8000 кг/год, при тиску 1000 РSI та рекомендованій температурі 85-90 С, протягом 5-10 хвилин досягається необхідна в`язкість продукту.

Отже в технологічному процесі виготовлення асептичного бананового пюре виробником BANANA LIGHT ОСОБА_1 передбачено проведення теплової обробки.

При цьому положенням примітки 5 до групи 20 УКТЗЕД не встановлено температурного режиму та часу тривалості теплової обробки бананового пюре.

Таким чином судом першої інстанції вірно вказано, що в розумінні примітки 5 групи 20 УКТЗЕД для вказаного бананового пюре виробником в технологічному процесі передбачена теплова обробка, а відтак висновок митного органу, що товар асептичне бананове пюре повинен класифікуватись в межах товарної позиції 2008 УКТЗЕД є необґрунтованим.

Згідно з ч. 1, 2, 3 ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

Порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов`язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД) визначає Порядок роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджений Наказом Міністерства фінансів України №650 від 30.05.2012 (далі - Порядок).

Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Порядку декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу.

Згідно з п. 5-7 Порядку у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД.

При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару.

У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення.

У разі письмового підтвердження декларантом або уповноваженою ним особою готовності надати додаткові документи чи відомості перевірка правильності класифікації товару згідно з УКТЗЕД проводиться після їх надання.

Отже митні органи, які здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД, у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу письмово повідомляють декларанта або уповноважену ним особу про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД.

Проте матеріалами справи підтверджується, що митний орган під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, поданих позивачем до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД, не повідомили позивача та/або уповноваженого ним органу щодо необхідності надання додаткових документів про поставлений товар, зокрема пюре бананове асептичне. Такі докази не додані представником відповідача до відзиву.

Разом з тим позивачем надано на адресу відповідача заяву від 25.01.2022 №13, до якої долучено відповідь виробника BANANA LIGHT BANALIGHT C.A з відомостями та деталізацією технологічного процесу виробництва продукту "асептичне бананове пюре", які підтверджують наявність теплової (термічної) обробки під час виробництва продукту, а також декларацію виробника про відсутність доданого цукру в продукті "асептичне бананове пюре". Крім того, позивачем на адресу відповідача листом від 26.01.2022 №15 направлено додаткові письмові пояснення.

Вказані листи були розглянуті відповідачем, про що позивача повідомлено листом Вінницької митниці від 31.01.2022, проте надані позивачем додаткові документи не були враховані митним органом при прийнятті рішення про визначення коду товару.

Відтак відповідачем, в порушення вимог митного законодавства не вжито всіх передбачених заходів для встановлення відповідності коду товару "асептичного бананового пюре" (підтвердження задекларованого позивачем коду товару ).

Щодо визначення вмісту цукру в товарі «асептичне бананове пюре» слід вказати наступне.

В п. 2. (a) Додаткових приміток до групи 20 зазначено, що вміст різних цукрів (вміст цукру), виражених як цукроза у продуктах цієї групи, відповідає цифровому показнику рефрактометра (виміряному згідно з методом, який зазначено у додатку до Регламенту ЄС від 11.09.2014 № 974/2014 (OJ L 274, 16.09.2014, p. 6)) при температурі 20 °С, помноженому на коефіцієнт: 0,93 - для продуктів товарних підпозицій 2008 20-2008 80, 2008 93, 2008 97 і 2008 99; 0,95 - для продуктів інших товарних позицій.

(b) Показник "число Брікса", зазначений у товарній позиції 2009, визначається за цифровим показником рефрактометра (виміряному згідно з методом, який зазначено у додатку до Регламенту ЄС від 11 вересня 2014 року № 974/2014 (OJ L 274, 16.09.2014, p. 6)) при температурі 20 °С.

В п. 3 Додаткових приміток до групи 20 зазначено, що продукти товарних підпозицій 2008 20-2008 80, 2008 93, 2008 97 і 2008 99 повинні розглядатися як такі, що мають добавки цукру, якщо вміст цукру в них перевищує відсоток за масою, зазначений нижче, залежно від виду плодів чи їстівних частин рослин:

ананаси, виноград - 13 %,

інші плоди, що включають суміші плодів та їстівні частини рослин, - 9 %.

Відповідач вказує про те, що для товару, який ввозився позивачем, визначений вміст розчинних сухих речовин ("число Брікса") становить 21,9. Тобто, вміст цукрів буде дорівнювати 21,9- 0,93=20,367.

Проте колегія суддів враховує, що згідно з висновком експертизи від 21.01.2022 №-0003, проведеної Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, який став підставою для прийняття оскаржуваного рішення про визначення коду товару, підтверджено, що асептичне бананове пюре виготовляється без додання цукру та етилового спирту.

Таким чином позивачем правильно класифіковано імпортований товар у товарній позиції 2007, в той час, як митним органом помилково та необґрунтовано віднесено імпортований позивачем товар до товарної позиції 2008 згідно з УКТ ЗЕД.

На підставі викладеного колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позову.

Стосовно клопотання позивача про розподіл витрат понесених позивачем на професійну правничу допомогу колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Пунктом 1 ч. 3 ст. 132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Статтею 134 КАС України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч. 1).

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (ч. 2).

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (ч. 3).

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 4).

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 6).

Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 7).

Згідно ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч.7 ст.139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Згідно матеріалів справи 11.09.2023 позивачем подано клопотання про розподіл витрат на професійну правничу допомогу пов`язаних з переглядом справи у суді апеляційної інстанції у розмірі 12 800 грн.

До клопотання позивачем долучено договір про правову допомогу №18/08-23 від 18.08.2023, роздруківку профіля адвоката з кабінету адвоката, копію рахунку №31/08/23 від 31.08.2023, копію акта приймання-передачі наданих послуг №1 від 31.08.2023, копію платіжної інструкції №6134 від 05.09.2023, витяг з результатів дослідження видання "Юридична газета".

Згідно акту приймання-передачі наданих послуг №1 від 31.08.2023 виконавець надав, а замовник отримав юридичні послуги з аналізу обґрунтованості апеляційної скарги Вінницької митниці на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28.06.2023 та підготовки відзиву на таку апеляційну скаргу. Вартість послуг складає 12 800 грн.

Таким чином заявник надав належні та допустимі докази на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу.

При цьому, частиною 5 ст. 134 КАС України вказано, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову. Також судом мають бути враховані критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. У зв`язку з цим суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 04.02.2020 у справі №280/1765/19.

У постанові від 05.09.2019 у справі №826/841/17 Верховний Суд зробив висновок про те, що розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом, і може бути змінений лише за їх взаємною домовленістю. Суд не має права його змінювати і втручатися у правовідносини адвоката та його клієнта.

Суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат (у даному випадку, за наявності заперечень учасника справи), що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовленого документу, витрачений адвокатом час тощо є неспівмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

Аналогічний висновок міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 14.11.2019 у справі № 826/15063/18, від 20.11.2020 у справі № 910/13071/19.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово вказувала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц).

З урахуванням зазначеного вище не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору, що передбачає сплату адвокату "гонорару успіху", у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність.

15.09.2023 відповідачем подано клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги обгрунтоване тим, що сума митних платежів у даній справі складає 55738,59 грн., тому витрати понесені на правничу допомогу, а саме 12800,00 гривень, в даному випадку є необґрунтованими, явно завищеними та такими, що не відповідають складності зазначеної справи.

При цьому враховуючи надані позивачем докази понесених витрат на правничу допомогу, суд не заперечує обґрунтованості встановленого договірними відносинами розміру адвокатського гонорару, який було сплачений позивачем за надані послуги

Проте, колегія суддів оцінює співмірність заявленої до стягнення позивачем суми коштів із критеріями, встановленими частиною п`ятою статті 134 КАС України, з урахуванням обсягу необхідної правової допомоги, складністю справи, ціною позову, значенням даної справи для сторін, виходячи з обсягу та характеру доказів у справі (відсутності експертиз, відсутності виклику свідків, тощо), кількості сторін та відсутності інших учасників у справі.

Враховуючи, що розмір вартості наданих послуг, визначених позивачем, є неспівмірними зі складністю справи та обсягом наданих адвокатом послуг, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про часткове задоволення заяви позивача та стягнення з відповідача на користь позивача частини судових витрат, понесених позивачем на правову допомогу, а саме 6 400 грн, що відповідає засадам співмірності та справедливості.

Таким чином клопотання позивача про стягнення витрат понесених на професійну правничу допомогу підлягає частковому задоволенню шляхом стягнення на користь позивача судових витрат, понесена позивачем на правову допомогу у розмірі 6 400 грн.

VІІІ. ВИСНОВОК ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Оскільки доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Вінницької митниці залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28 червня 2023 року - без змін.

Клопотання товариства з обмеженою відповідальністю "Еко-Снек" про стягнення витрат понесених на професійну правничу допомогу задовольнити частково.

Стягнути з Вінницької митниці (, вул. Лебединського, 17, м. Вінниця, 21034) на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Еко-Снек" (, вул. Нова, 2А, с. Агрономічне, Вінницький р-н., Вінницька обл., 23227) витрати на правничу допомогу адвоката в розмірі 6 400 грн. (шість тисяч чотириста гривень).

В задоволенні заяви в іншій частині, а саме щодо стягнення витрати на правничу допомогу адвоката в розмірі 12 800 грн - відмовити.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до ст. 325 КАС України та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Ватаманюк Р.В.

Судді Сапальова Т.В. Капустинський М.М.