Справа № 600/3437/23-а
Суддя: Анісімов Олег Валерійович
Дата ухвалення: 2023-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2023 р. м. Чернівці Справа № 600/3437/23-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Анісімова О.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Текман» до Чернівецької митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень,-

В С Т А Н О В И В:

І. РУХ СПРАВИ

1.1. Товариство з обмеженою відповідальністю «Текман» (далі позивач або ТОВ «Текман») звернулося до суду з позовом до Чернівецької митниці Державної митної служби України (далі відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Чернівецької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів: №UА408000/2023/000092/1 від 23.03.2023 року;

- визнати протиправними та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: №UА408050/2023/000161 від 24.03.2023 року.

1.2. Ухвалою суду від 29.05.2023 року відкрито спрощене провадження в адміністративній справі та повідомлено сторони про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача

2.1. В обґрунтування позовних вимог, згідно позовної заяви, відповіді на відзив та доданих до них матеріалів, представник позивача зазначає, що 25 жовтня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Текман» (покупець за контрактом) та Lumi Trading Limited (продавець за контрактом, Китай) було укладено контракт № LTL 25/10-2021 (далі - Контракт), згідно з умовами якого, продавець зобов`язується в порядку та строки, встановлені цим Контрактом, передати у власність покупцеві товар, в певній кількості, відповідної якості і за узгодженою ціною, вказаних в Специфікаціях на поставку товару, які є невід`ємною частиною даного Контракту, а Покупець зобов`язується прийняти товар та оплатити його на умовах, визначених у цьому Контракті (п.1.1 Контракту). В рамках Контракту та Lumi Trading Limited здійснило ряд поставок на однакових умовах постачання.

2.2. Відповідно до умов контракту, сторонами було укладено Специфікацію №22/4 від 14.12.2022, на поставку товару «сварочний апарат; ручний бензиновий інструмент, запасні частини» різних моделей, умови поставки СРТ (інкотермс 2010) Дніпро, умови оплати відстрочка платежу не пізніше 180 календарних днів з моменту поставки партії Товару; Датою поставки є дата видачі коносаменту, на суму 57364,95 доларів США, Ціна на товар включає в себе вартість товару, маркування, упаковку, вартість доставки товару (фрахт), навантаження, розвантаження, укладку і сепарацію товару в трюмах судна. Транспортування товару на умовах СРТ (інкотермс 2010) Дніпро, тобто організацією перевезення та оплата перевезення до Дніпра здійснювалась за рахунок продавця. Митне оформлення здійснювалось на підставі Договору на проведення митно-брокерської діяльності на території України №2023/3-4 від 08.03.2023 через митного брокера Дочірнє Підприємство «Ліга-Вікторія».

2.3. За результатом здійснених поставок сторонами були складені наступні документи: специфікації, прайс-листи, комерційні пропозиції, інвойси, митні декларації, морські коносаменти, міжнародні товаро-транспортні накладні.

2.4. Для здійснення митного оформлення товару Товариство подало до митниці митну декларацію, в якій визначено митну вартість товару за основним методом, тобто за ціною контракту щодо товарів, які імпортуються, а саме: №23UA53U1 від 17.03.2023 року.

2.5. В цьому випадку Позивачем (декларантом) при поданні до митного оформлення ВМД №23UA53U1 передувала процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 Митного кодексу України. Так як не було можливо застосувати жоден із методів, митна вартість була визначена за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу, за більшою вартістю.

2.6. На підтвердження заявленої митної вартості товару та обраного методу її визначення декларант подав до митниці наступні документи: специфікації, прайс-листи, комерційні пропозиції, пакувальні листи, інвойси, митні декларації, морські коносаменти, міжнародні товаро-транспортні накладні, додаткову угоду, міжнародний контракт купівлі-продажу, інші документи.

2.7. Проте, під час митного оформлення партії поставленого товару, відповідач необґрунтовано дійшов висновку про заниження ціни на товар, у зв`язку з чим прийняв рішення про відмову у прийнятті митних декларацій, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів. Так, за результатами розгляду митної декларації та доданих до них документів, відповідач відмовив позивачу у митному оформленні (випуску) товарів, про що склав картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: №UА408050/2023/000161 від 24.03.2023 року та прийняв рішення про коригування митної вартості товарів: №UА408000/2023/000092/1 від 24.03.2023 року, відповідно до яких митна вартість товару визначена за резервним та другорядним методами.

2.8. Представник позивача зазначає, що митний орган при розгляді поданих Декларантом документів, також застосував резервний метод, але при визначення митної вартості оцінюваних товарів, ще більше підняв вартість товару. Вказує, що сама по собі наявність в базі даних інформації про те, що товар, який задекларовано та ввезено в Україну за іншою вартістю, ніж встановлено позивачем, за відсутністю інших, визначених законом підстав, не може бути належною підставою для коригування митної вартості товару, ввезеного позивачем, оскільки безліч обставин можуть впливати на ціну товару (в тому числі наявність знижок), адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономної волі і свободи договору, тому визначення митним органом митної вартості товару зазначеним методом, маючи всі документи, передбачені ст. 53 МК України, суперечить законодавству України.

2.9. Наголошує, що у наданих Позивачем документах відсутні розбіжності, які б перешкоджали вірному визначенню митної вартості товарів, а позивачем надано всі передбачені ч. 2 ст.53 Митного кодексу України обов`язкові документи, які не містять ознак їх підробки і в них наявні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а тому вбачається обґрунтованість визначення позивачем митної вартості товарів за першим (основним) методом та наявності підстав для задоволення позову щодо скасування оскаржуваного рішення та картки відмови.

Аргументи відповідача

2.10. Представник відповідача, згідно відзиву на позовну заяву, заперечує щодо задоволення позову з огляду на наступне.

2.11. Так наголошує, що 17.03.2023 року декларантом подано до митного оформлення митну декларацію №23UA53U1 разом з товаросупровідними документами.

2.12. Однак, при аналізі поданих до митного оформлення документів, виявлені неточності, що викликало у митного органу обґрунтовані сумніви щодо повноти, правильності, та коректності інформації, зазначеної у вказаних документах.

- згідно з п.1.6 контракту від 25.10.2021 №LTL 25/10-2021 «Кожна сторона зобов`язана отримати необхідні погодження, ліцензії і т.п. для виконання своїх зобов`язань у відповідності до умов контракту». Також згідно з п.2.3 контракту зазначено, що ціна на товару включає в себе вартість товару, маркування, упаковки. А відповідно до поданої митної декларації зазначені умови поставки CPT UA Дніпро, які передбачають, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. За цими умовами поставки, продавець зобов`язаний додатково оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб. У зв`язку з чим необхідно підтвердити складові митної вартості (ціну товару, оформлення документів, вартість транспортування, страхування, навантаження, розвантаження, тощо) відповідно до правил ст. 58 МКУ;

- заявлений в гр.44 митної декларації за кодом « 9610» документ від 14.03.2023 №23ROCT32 не є митною декларацією країни відправлення, а є транзитною декларацією, відтак, не підтверджує числове значення визначеної декларантом митної вартості товарів;

- в гр.8 декларації митної вартості (далі - ДМВ) від 17.03.2023 «Джерела інформації, що використовуються для визначення митної вартості» не зазначено реквізити конкретного документа чи декларації, що є недотриманням вимог Правил заповнення ДМВ, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №599 та не дає можливості забезпечити необхідний контроль підстави визначення митної вартості товарів. Відповідно до Правил заповнення ДМВ, у графі 8 зазначаються відомості про документи, що використовувалися для визначення митної вартості за методом або методами, зазначеними у графі 6 (крім документів, відомості про які зазначені у графі 4). Жодного документа позивачем у гр. 8 ДМВ не вказано. Крім того, в зазначеній графі вказано «попередні консультації з митним органом відповідно до ст. 55 МК України». Однак, консультацій з приводу основи для визначення митної вартості митним органом з позивачем не проводились. Відповідно до ст. 55 МК України консультації можуть проводитися лише з метою обрання відповідного методу визначення митної вартості, і аж ніяк не самої митної вартості (її рівня). В даному випадку резервний метод визначення митної вартості товарів позивачем обрано самостійно.

2.13. Усе це в сукупності викликало у митного органу обґрунтовані сумніви щодо правильності заявленої декларантом митної вартості товару та достатності наданого до митного оформлення комплекту товаросупровідних документів.

2.14. Представник позивача зазначає, що слід звернути увагу на відмінність правил та вимог, встановлених МК України до застосування 1-го (за ціною договору) та 6-го (резервного) методів визначення митної вартості товарів. Якщо при визначенні митної вартості застосовується 1-й метод, визначальне значення мають товаросупровідні документи, на підставі яких підтверджується основа та складові митної вартості відповідно до вимог ст. 58 МК України. При визначенні ж митної вартості за 6-м методом використовуються способи, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі. Митна вартість, визначена згідно з положеннями статті 64 МК України, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами вартостях. Таким чином, в будь-якому випадку має бути чітко вказане джерело, що слугувало основою для визначення митної вартості при застосуванні 6 методу, а декларантом, якщо він обирає 6 метод самостійно, або митним органом якщо ним здійснено коригування митної вартості із застосуванням 6 методу визначення митної вартості.

2.15. Всупереч цьому, позивачем формально заповнено декларацію митної вартості, подану ним до митного оформлення на підтвердження правильності визначення митної вартості товарів. Зокрема, у графі 8 зазначено відомості, що не відповідають ні вимогам до заповнення вказаної графи, ні дійсності.

2.16. Таким чином, за результатами опрацювання та аналізу товаросупровідних документів, митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів, в якому наведено обставини прийняття рішень та джерела інформації, що використовувались митним органом для визначення митної вартості. Обрано 6 (резервний) метод визначення митної вартості, згідно з яким вбачалося єдиним можливим визначити точну та правильну митну вартість товарів. Крім того, оскільки декларантом (позивачем) при поданні митної декларації до митного оформлення самостійно обрано 6-ий (резервний) метод визначення митної вартості, а методи застосовуються послідовно та лиш від 1 до 6, а не навпаки, митниця вже не могла обрати інший метод.

2.17. Також зазначає, що під час здійснення митного оформлення товарів спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР), посадовими особами митниці здійснено оцінку ризиків, проаналізовано інформацію бази даних митниці та встановлено, що вартість аналогічних товарів суттєво більша за заявлену декларантом за митною декларацією №23UА53U1. Це ще раз доводить обґрунтованість сумнівів митниці щодо правильності заявленої декларантом митної вартості товарів.

2.18. Таким чином, митниця наполягає на правильності власної позиції та на необґрунтованості та невмотивованості позиції позивача.

ІІІ. ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

3.1. Дослідженням матеріалів справи та згідно аргументів сторін судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Текман» подало до Чернівецької митниці Держмитслужби України митну декларацію від 17.03.2023 року №23UA53U1, згідно якої заявлена митна вартість товару була визначена за методом, який передбачений підпунктом 2 частини 1 статті 57 МК України, другорядним (пункт г) резервний).

3.2. За результатами розгляду митної декларації Чернівецькою митницею Держмитслужби України прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UА408000/2023/000092/1 від 24.03.2023 року, згідно якого митним органом визначено іншу митну вартість також за резервним методом та зобов`язано декларанта подати нову митну декларацію за ціною товару, яка зазначена в Рішенні про коригування митної вартості. Підставою для коригування митної вартості товару в рішенні митний орган зазначає частину 3 статті 53 МК України, зокрема те, що документи, які підтверджують митну вартість документально не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та містять розбіжності, а саме:

- в гр.8 декларації митної вартості (далі - ДМВ) від 17.03.2023 «Джерела інформації, що використовуються для визначення митної вартості» не зазначено реквізити конкретного документа чи декларації, що є недотриманням вимог Правил заповнення ДМВ, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №599 та не дає можливості забезпечити необхідний контроль підстави визначення митної вартості товарів;

- згідно з п.1.6 контракту від 25.10.2021 №LTL 25/10-2021 «Кожна сторона зобов`язана отримати необхідні погодження, ліцензії і т.п. для виконання своїх зобов`язань у відповідності до умов контракту». Також згідно з п.2.3 контракту зазначено, що ціна на товару включає в себе вартість товару, маркування, упаковки. А відповідно до поданої митної декларації зазначені умови поставки CPT UA Дніпро, які передбачають, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. За цими умовами поставки, продавець зобов`язаний додатково оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб. У зв`язку з чим необхідно підтвердити складові митної вартості (ціну товару, оформлення документів, вартість транспортування, страхування, навантаження, розвантаження, тощо);

- заявлений в гр.44 митної декларації за кодом « 9610» документ від 14.03.2023 №23ROCT32 не є митною декларацією країни відправлення.

3.4. З огляду на вищевказане, митний орган у рішенні про коригування митної вартості зазначив, що згідно з ч. 3 ст. 53 МК України та враховуючи положення пп.1 ч.5 ст. 54 МК України, що позиціонується з положеннями ст.17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ, декларанту слід надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

Також, відповідно до ч.6 ст.53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження митної вартості товару.

Враховуючи вищезазначене, відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України заявлена митна вартість товарів не може бути визнана митним органом. Відбулась процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митої вартості товарів.

Відповідно до ст. 64 МК України було обрано метод визначення митної вартості - резервний.

У вказаному рішенні про коригування митної вартості товарів, окрім наведених вище обставин, також зазначено про те, що за основу для визначення митної вартості взято раніше визнану (визначену) митними органами митну вартість товару:

- товару №1 МД №UA100060/2023/405475 від 15.03.2023 «Зварювальні апарати в комплекті, для ручного дугового зварювання металів покритими електродами, що укомплектовані пристроями для зварювання/різання, не військового призначення: 11068, MWM-315-1KG, зварювальний апарат MWM-315-1M MIG/MAG/MMA, к-ть -150шт;11043, MWM-255S, зварювальний апарат MWM-255 S, к-ть - 200шт;11050, MWM-45 CUT, зварювальний апарат MWM-45 CUT, к-ть-120шт;11051, WM-280D, зварювальний апарат MWM-280 D, к-ть- 300шт;11049, MWM-315-5KG, зварювальний апарат MWM -315 MIG/MAG/MMA/TIG, к-ть -200шт;Торгівельна марка: Machtz. Виробник: Machtz Industry Group East Department. Країна виробництва: CN», рівень митної вартості 4,19 дол за кг.;

- товару №2 МД №UA403020/2023/1673 від 03.02.2023 «Апарати для дугового зварювання металів, частково автоматичні, компл.: Зварювальний напівавтомат:арт. MIG-310 PRO (8кВА) -150шт;арт. MIG-305 (7кВА) - 91шт; арт. ARC FLUX-120 (3,1кВА) -626шт.Поставляються частково в незібраному стані в комплекті з пристроями для зварювання та аксесуарами. Виробник - ZHEJIANG KENDE MECHANICAL & ELECTRICAL CO.,LTD Країна виробництва - CN Торговельна марка - KAISER», рівень митної вартості 5,40 дол за кг.;

- товару №3 МД №UA305130/2023/3718 від 15.02.2023 «Захисні головні убори з пластмаси: Маска зварювальника WM-39BC - 500 шт. Маска зварювальника WM-46 - 1000 шт.Торгівельна марка: DNIPRO M Виробник: Zhejiang Bouyean TechnologyCo., Ltd. Країна виробництва: CN», рівень митної вартості 6,33 дол за кг.;

- товару №5 МД №UA205030/2023/2502 від 21.02.2023 «Запасні частини для сервісного обслуговування електротримерів: ножі для машин, що використовуються у сільському господарстві, садівництві: Ніж для ЕМК-420M -48шт; Ніж для ЕМК-1600 -54шт; Ніж для GR-42S -72шт; Ніж для GR-2000 -33шт.Торговельна марка FORTE. Виробник - ZHEJIANG SAFUN INDUSTRIAL CO., LTD Країна виробництва CN», рівень митної вартості 6,62 дол за кг.

3.5 У зв`язку з прийнятими рішеннями про коригуванням митної вартості товару, Чернівецькою митницею сформовано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА408050/2023/000161 від 24.03.2023 року.

ІV. РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА

4.1. Відповідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

4.2. Згідно статті 1 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року № 4495-VI (далі - МК України, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Якщо міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Кодексом та іншими законами України, застосовуються правила міжнародного договору України.

4.3. Частиною 1 статті 246 МК України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

4.4. Згідно частини 1 статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

4.5. Відповідно до частини 1 статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

4.6. Згідно частини 8 статті 257 МК України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів:

1) заявлений митний режим, тип декларації та відомості про особливості переміщення;

2) відомості про декларанта, уповноважену особу, яка склала декларацію, відправника, одержувача, перевізника товарів і сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або іншого документа, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту), а в разі якщо зовнішньоекономічний договір (контракт) укладено на підставі посередницького договору, - також про іншу, крім сторони зовнішньоекономічного договору (контракту), сторону такого посередницького договору;

3) відомості про найменування країн відправлення та призначення;

4) відомості про транспортні засоби комерційного призначення, що використовуються для міжнародного перевезення товарів та/або їх перевезення митною територією України під митним контролем, та контейнери;

5) відомості про товари: а) найменування; б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); г) код товару згідно з УКТ ЗЕД; ґ) найменування країни походження товарів (за наявності); д) опис упаковки (кількість, вид); е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру; є) фактурна вартість товарів; ж) митна вартість товарів та метод її визначення; з) відомості про уповноважені банки декларанта; и) статистична вартість товарів;

6) відомості про нарахування митних та інших платежів, а також про надання забезпечення сплати митних платежів: а) ставки митних платежів; б) застосування пільг зі сплати митних платежів; в) суми митних платежів; г) офіційний курс валюти України до іноземної валюти, у якій складені рахунки, визначений відповідно до статті 3-1 цього Кодексу; ґ) спосіб і особливості нарахування та сплати митних платежів; д) спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі надання забезпечення сплати митних платежів);

7) відомості про зовнішньоекономічний договір (контракт) або інший документ, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту), та його основні умови;

8) відомості, що підтверджують дотримання встановлених законодавством заборон та обмежень щодо переміщення товарів через митний кордон України;

9) відомості про документи, передбачені частиною третьою статті 335 цього Кодексу;

10) довідковий номер декларації (за бажанням декларанта).

4.7. Відповідно до статей 49, 50 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

4.8. Згідно із частиною 1 статті 51, частиною 1 статті 52 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу; заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

4.9. Як встановлено частиною 2 статті 52 МК України, декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

4.10. Згідно із частинами 1, 2 статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є: декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

4.11. Відповідно до частини 3 статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

4.12. Згідно частини 1-3 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

4.13. Частиною 5 статті 54 МК України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

4.15. Згідно із частиною 1 статті 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

4.16. Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 (визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів) і 60 (визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 (визначення митної вартості на основі віднімання вартості) Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 (визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

4.17. Відповідно до частини 1 статті 58 МК України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

4.18. Частинами 2 та 3 статті 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.

4.19. Відповідно до частин 4,5 статті 58 МК України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

4.20. Пунктом 6 частини 10 статті 58 МК України визначено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

4.21. У свою чергу, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті. До митної вартості не включаються нижчезазначені витрати або кошти за умови виділення їх з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, що документально підтверджені та які піддаються обчисленню, витрати на транспортування після ввезення (пункт 2 частини 11 статті 58 МК України).

4.22. Враховуючи зазначене, суд вважає за доцільне визначити те, що обов`язок доведення митної вартості товару лежить на позивачу.

4.23. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Сумніви митного органу є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

4.24. Такий висновок суду узгоджується із правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постанові від 18 травня 2022 року у справі № 620/1735/20.

4.25. Також, Верховним Судом ще у постановах від 20 лютого 2018 року у справі №809/1884/16 та від 14 серпня 2018 року у справі №826/5868/16 наголошувалося, що відповідно положень статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

4.26. При цьому, враховуючи фактичні обсяги партії товарів, для визначення митної вартості використовується найменша вартість із альтернативних, згідно наявної у митного органу інформації.

4.27. Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

4.28. Разом з тим дискреційні функції таких органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До них, зокрема, належить процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.

4.29. Витребування документів, визначених частиною 3 статті 53 МК України, може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей щодо заявленої митної вартості товару, а саме: якщо документи, зазначені у частині другій статті 53 МК України: 1) містять розбіжності; 2) містять наявні ознаки підробки; 3) не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів; 4) не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

4.30. Поряд з цим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.

4.31. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнівів у достовірності наданої інформації.

4.32. В постанові від 20.03.2020 року у справі № 480/АА23/18 Верховний Суд також висловив правову позицію, відповідно до якої неподання декларантом документів, зазначених у частинах 2-4 статті 53 МК України, саме по собі не тягне для нього негативних правових наслідків. Неподання таких документів може тягнути за собою відмову у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та, відповідно, коригування митної вартості товарів лише у тому випадку, коли у органу доходів і зборів будуть обґрунтовані підстави вважати, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість.

4.33. У свою чергу, у постанові від 05 травня 2022 року у справі № 2040/6019/18 Верховним Судом наголошено, що в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року №598). Отже, з системного аналізу наведених норм права випливає, що у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною 2 статті 55 Митного кодексу України, має також містити докладну інформацію та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

4.34. При цьому, згідно правових позицій Верховного Суду, викладених у постановах від 27.03.2021 року у справі №540/2605/18, від 07.05.2020 року у справі №1.380.2019.001625, від 07.02.2023 року у справі №804/5961/16, наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару.

4.35. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи інформації щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

V. ПОЗИЦІЯ СУДУ

5.1. Предметом цього позову є рішення Чернівецької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості №UА408000/2023/000092/1 від 23.03.2023 року та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА408050/2023/000161 від 24.03.2023 року.

5.2. Отже, при розгляді цієї справи, суд має надати цим рішенням оцінку на предмет відповідності чинним нормативно-правовим актам, через призму верховенства права та критеріїв законності рішення суб`єкта владних повноважень, які наведені у частині 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України). Окрім цього, для зручності та зрозумілості, оцінка на предмет правомірності оскаржуваних актів буде проводитись, виходячи із обґрунтування яке такі рішення містять.

5.3. Так, з оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів вбачається, що при перевірці заявленої позивачем митної вартості товару відповідач дійшов висновку про те, що подані документи, які підтверджують митну вартість, містять розбіжності, перелік яких наведений у пункті 3.3 цього рішення.

5.4. За результатом дослідженням матеріалів справи суд погоджується із висновками відповідача, викладеними у оскаржуваних рішеннях, а також із доводами представника відповідача, що наведені у заявах по суті справи, стосовно того, що подані позивачем документи на підтвердження митної вартості товарів документально не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та місять розбіжності.

5.5. Суд звертає увагу на суперечливості доводів представника позивача, які наведені у позовній заяві та відповіді на відзив.

5.6. Так, у позовній заяві стверджує про те, що для здійснення митного оформлення товару Товариство подало до митниці митну декларацію, в якій визначено митну вартість товару за основним методом, тобто за ціною контракту щодо товарів, які імпортуються, а саме: 23UA53U1 від 17.03.2023 року.

5.7. Однак, у відповіді на відзив представником позивача констатовано, що основною причиною, відповідно до якої позивач одразу заявився по резервному методу визначення митної вартості товару, слугувала передувала процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього МК України. У зв`язку з тим, що не було можливо застосувати жоден із методів, митна вартість була визначена за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу, за більшою вартістю.

5.8. Тобто, наявна непослідовність у позиції представника позивача, а саме повна суперечливість доводів представника позивача, які наведені у позовній заяві та відповіді на відзив.

5.9. У свою чергу, представником відповідача у відзиві на позовну заяву дійсно підтверджено те, що резервний метод визначення митної вартості товарів позивачем обрано самостійно.

5.10. Судом досліджено надані представником позивача докази щодо взаємовідносин між Товариством з обмеженою відповідальністю «Текман» (покупець за контрактом) та Lumi Trading Limited (продавець за контрактом, Китай) по укладеному між ними контракту №LTL 25/10-2021.

5.11. Однак, надаючи суду такі докази представник позивача не обґрунтував, яким чином вони впливають на визначення митної вартості товару за обраним ним методом резервним.

5.12. Натомість, у оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів, зазначено про те, що за основу для визначення митної вартості взято раніше визнану (визначену) митними органами митну вартість товару:

- товару №1 МД №UA100060/2023/405475 від 15.03.2023 «Зварювальні апарати в комплекті, для ручного дугового зварювання металів покритими електродами, що укомплектовані пристроями для зварювання/різання, не військового призначення: 11068, MWM-315-1KG, зварювальний апарат MWM-315-1M MIG/MAG/MMA, к-ть -150шт;11043, MWM-255S, зварювальний апарат MWM-255 S, к-ть - 200шт;11050, MWM-45 CUT, зварювальний апарат MWM-45 CUT, к-ть-120шт;11051, WM-280D, зварювальний апарат MWM-280 D, к-ть- 300шт;11049, MWM-315-5KG, зварювальний апарат MWM -315 MIG/MAG/MMA/TIG, к-ть -200шт;Торгівельна марка: Machtz. Виробник: Machtz Industry Group East Department. Країна виробництва: CN», рівень митної вартості 4,19 дол за кг.;

- товару №2 МД №UA403020/2023/1673 від 03.02.2023 «Апарати для дугового зварювання металів, частково автоматичні, компл.: Зварювальний напівавтомат:арт. MIG-310 PRO (8кВА) -150шт;арт. MIG-305 (7кВА) - 91шт; арт. ARC FLUX-120 (3,1кВА) -626шт.Поставляються частково в незібраному стані в комплекті з пристроями для зварювання та аксесуарами. Виробник - ZHEJIANG KENDE MECHANICAL & ELECTRICAL CO.,LTD Країна виробництва - CN Торговельна марка - KAISER», рівень митної вартості 5,40 дол за кг.;

- товару №3 МД №UA305130/2023/3718 від 15.02.2023 «Захисні головні убори з пластмаси: Маска зварювальника WM-39BC - 500 шт. Маска зварювальника WM-46 - 1000 шт.Торгівельна марка: DNIPRO M Виробник: Zhejiang Bouyean TechnologyCo., Ltd. Країна виробництва: CN», рівень митної вартості 6,33 дол за кг.;

- товару №5 МД №UA205030/2023/2502 від 21.02.2023 «Запасні частини для сервісного обслуговування електротримерів: ножі для машин, що використовуються у сільському господарстві, садівництві: Ніж для ЕМК-420M -48шт; Ніж для ЕМК-1600 -54шт; Ніж для GR-42S -72шт; Ніж для GR-2000 -33шт.Торговельна марка FORTE. Виробник - ZHEJIANG SAFUN INDUSTRIAL CO., LTD Країна виробництва CN», рівень митної вартості 6,62 дол за кг.

5.13. Суд вбачає доцільність у таких діях відповідача, адже саме резервному методу визначення митної вартості товару притаманно те, що митна вартість, визначена згідно цим методом, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

5.14. Суд також звертає увагу на те, що сторонами підтверджується факт проведення консультації з метою обрання методу визначення митної вартості товару, однак письмових доказів цьому суду не надано, що унеможливлює оцінку правовідносин між сторонами у цій частині.

5.15. Однак, суд вбачає обґрунтованими доводи представника відповідача в тій частині, що відповідно до частини 5 статті 55 МК України консультації можуть проводитися лише з метою обрання відповідного методу визначення митної вартості, і аж ніяк не самої митної вартості (її рівня).

5.16. Суд наголошує, що для кожного методу визначення митної вартості товару наявні свої вимоги, які передбачені МК України. А тому, погодженням між позивачем та митницею саме виду методу визначення митної вартості товару, не свідчить про автоматичну вірність будь-якої ціни товару, яка буде зазначена у митній декларації.

5.17. Зважаючи на це, суд дійшов висновку про обґрунтованість сумнівів у митниці щодо правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів під час їх митного оформлення, як умови, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та вчинення наступних дій, спрямованих на визначення дійсної митної вартості товару.

5.18. Здійснення коригування митної вартості товарів належить до компетенції відповідача і суд не має повноважень здійснювати його розрахунок до моменту проведення такого розрахунку відповідачем. Суд наділений лише повноваженнями перевірити правильність такого розрахунку у контексті застосування нормативно-правових приписів, що регулюють спірні правовідносини.

5.19. Аналіз показників, взятих за основу для визначення митної вартості митним органам, свідчить про те, що митним органом дійсно використано відомості щодо аналогічних категорій товарів, зі схожим найменування та характеристиками товару. Вказане свідчить обґрунтованість проведених митним органом розрахунків.

5.20. Система визначення митної вартості товарів ґрунтується на загальних принципах митної оцінки, прийнятих у міжнародній практиці. Міжнародно-правовим стандартом, на який зорієнтоване українське митне законодавство, є угоди по застосуванню ст. VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року.

5.21. Згідно частини 2 статті VII ГААТ оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або аналогічного товару і не повинна базуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.

5.22. Так, встановивши, що подані документи містять розбіжності, контролюючий орган повинен вказати, які саме з поданих декларантом документів та які саме показники цих документів містять розбіжності.

5.23. За викладених вище обставин, суд не погоджується з доводами позивача, що митний орган не навів доказів того, що документи, подані декларантом, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, невідповідності обраного позивачем методу визначення митної вартості товарів.

5.24. При цьому, митним органом як суб`єктом владних повноважень, наведено суду обґрунтовані доводи щодо невірного визначення позивачем митної вартості товару.

5.25. Відтак, з огляду на викладене, митний орган доцільно прийняв рішення про коригування митної вартості товарів та визначив митну вартість товару за резервним методом.

5.26. Указане свідчить про правомірність оскаржуваного у цій справі рішення Чернівецької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарі.

5.27. Суд вважає, що коригування митної вартості є способом мінімізації шкоди державі від невірного декларування товарів, що ввозяться на територію України, однак таке корегування, як і будь-яке інше рішення суб`єкта владних повноважень, має відповідати критеріям законності, які наведені у частині 2 статті 2 КАС України, чого відповідачем при прийнятті оскаржуваних рішень дотримано.

5.28. А тому, суд приходить до висновку щодо відсутності правових підстав для визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення Чернівецької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів.

5.29. Зважаючи на правомірність прийнятного рішення про коригування митної вартості товарів, відсутні підстави для скасування і картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, як рішення похідного характеру.

VІ. ВИСНОВКИ СУДУ

6.1. Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

6.2. Аналізуючи матеріали адміністративної справи у своїй сукупності, суд вважає, що відповідачем доведено суду правомірність прийняття оскаржуваних позивачем рішення про коригування митної вартості товарів та карти відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, відтак такі не підлягають скасуванню.

6.3. За таких обставин суд прийшов до висновку, що зазначений позов не підлягає задоволенню з підстав викладених у його мотивувальній частині.

6.4. При цьому, суд зазначає, що решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).

VІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

7.1. Статтею 139 КАС України вирішено питання розподілу судових витрат. Однак, враховуючи те, що у задоволенні позову відмовлено повністю, суд не компенсує позивачу та не стягує на його користь судові витрати.

На підставі викладеного, керуючись статтями 73-77, 90, 241-246, 250 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Текман» до Чернівецької митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень відмовити повністю.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Повне найменування учасників процесу:

Позивач Товариства з обмеженою відповідальністю «Текман» (м. Київ, проспект Миколи Бажана, буд. 30, ).

Відповідач Чернівецька митниця Державної митної служби України (м. Чернівці, вул. Руська, буд. 248М, ).

Суддя О.В. Анісімов