Справа № 620/14915/23
Суддя: Лариса ЖИТНЯК
Дата ухвалення: 2023-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2023 року Чернігів Справа № 620/14915/23

Чернігівський окружний адміністративний суд під головуванням судді Житняк Л.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Чернігівській області до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок про результат моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-15-003867-a.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що переможцем відповідної процедури закупівлі достримано встановленого тендерною документацією способу надання документів, що пдтверджують відсутність підстав, визначених п.44 Особливостей, згідно з редакцією постанови Кабінету Міністрів України, якою затверджені Особливості, чинною від 20.04.2023 на момент оприлюднення оголошення про проведення відповідної закупівлі та тендерної документації. На думку позивача, висновок про результат моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-15-003867-a не може бути підставою для припинення зобов`язань за відповідним договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору. Крім того вказує, що ані Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» ані іншим нормативно-праваовим актом не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договору. Зазначає, що невідповідність висновку відповідача, який є предметом оскарження, як акта індивідуальної дії критеріям обґрунтованості та вмотивованості, є підставою для визнання його протиправним і скасування.

Суд ухвалою від 11.10.2023 відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та встановив відповідачу строк для подачі відзиву на позов.

Відповідачем подано відзив на позов, в якому він просить відмовити в задоволенні позову та зазначає, що учасником ТОВ «Електротехнічна компанія «ІНТЕРКОМ», якого визначено переможцем торгів не надано у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, документів що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці 14 пункту 44 Особливостей, чим порушено вимоги пункту 5 розділу З Інструкція з підготовки тендерної пропозиції та пункту 1 Додатку 2.2 до тендерної документації. Крім того, обставини, на які посилається учасник ТОВ «Електротехнічна компанія «ІНТЕРКОМ» в листі від 29.05.2023 №25, не підтвердженні документально та не доводять неможливість виконати вимоги законодавства. Наголошує, що Службою не було дотримано всіх принципів передбачених статтею 5 Закону №922, зокрема таких як відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель, об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; недискримінація учасників та рівне ставлення до них. Зазначає, що твердження позивача є хибним та надуманим з приводу того, що відповідно до редакції Особливостей від 20.05.2023, пункт 41 не містив абзацу 3 підпункту 3. А також те, що посилання на вказану норму у пункті 2 Констатуючої частини оскаржуваного висновку про результати моніторингу процедури закупівлі є некоректними. Управління звертає увагу, що відповідачем застосовано норми, які діяли на час проведення процедури закупівлі, тобто станом на 15.05.2023 (оголошення процедури закупівлі UA-2023-05-15-003867-a) діяла редакція Особливостей від 20.04.2023. Відтак, моніторинг процедури закупівлі проведено на відповідність вимог Особливостей, зазначених в редакції від 20.04.2023. Відповідно до пункту 5 розділу X Прикінцеві та перехідні положення Закону №922 встановлено, що процедури закупівель товарів, робіт і послуг, розпочаті до введення в дію цього закону, завершуються відповідно до порядку, що діяв до введення в дію цього закону. Вказане підтверджує правомірність дій відповідача. Вказує, що саме абзац 15 пункту 44 Особливостей встановлює всю необхідну сукупність умов, серед яких і строк завантаження документів переможцем, дотримання яких є обоє язковим для переможця процедури закупівлі.

Позивачем подано відповідь на відзив, в якій останній зазначає, що жодних негативних наслідків для місцевого бюджету при здійсненні вказаної закупівлі не настало, а навпаки була обрана найбільш економічно вигідна пропозиція. Посилання відповідача на те, що замовник не дотримався вимог Особливостей в частині невідхилення пропозиції учасника ТОВ «ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНА КОМПАНІЯ «ІНТЕРКОМ» не відповідає суті та принципам законодавства у сфері публічних закупівель. Обраний відповідачем захід реагування у вигляді прямого зобов`язання розірвати укладений договір про закупівлю, що наразі частково виконаний, є виключним заходом, обрання якого можливе у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційними діями і зловживаннями. Однак у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів; оскаржуваний висновок Держаудитслужби не відповідає критерію пропорційності й може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів сторін договору про закупівлю.

Відповідачем подані заперечення, в яких відповідач не погоджується з позицією та доводами позивача викладеними у позовній заяві та відповіді на відзив, вважає їх необгрунтованими та такими, що не спростовують допущеного порушення і просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає про таке.

Позивачем розміщено у системі електронних торгів Prozorro оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями UA-2023-05-15-003867-a, назва предмета закупівлі «ДК 021:2015: (63710000-9) Послуги з обслуговування наземних видів транспорту (Послуги з експлуатаційного утримання відеокамер, ліній зовнішнього штучного освітлення та об`єктів відеонагляду, зовнішнього освітлення пішохідних переходів та зупинок (посадкових майданчиків і автопавільйонів) на автомобільних дорогах загального користування державного значення в Чернігівській області), за рахунок експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення та штучних споруд на них)»; відомості щодо зазначеної процедури закупівлі містяться за посиланням: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2023-05-15-003867-a.

Переможцем зазначеної закупівлі визначено Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНА КОМПАНІЯ «ІНТЕРКОМ».

01.06.2023 між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНА КОМПАНІЯ «ІНТЕРКОМ» укладено договір № 23104 про закупівлю за публічні кошти послуг з експлуатаційного утримання відеокамер, ліній зовнішнього штучного освітлення та об`єктів відеонагляду, зовнішнього освітлення пішохідних переходів та зупинок (посадкових майданчиків і автопавільйонів) на автомобільних дорогах загального користування державного значення в Чернігівській області.

Наказом Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 04.09.2023 №69-з про початок моніторингу закупівель розпочато моніторинг процедур закупівель.

Під час моніторингу встановлено, що відповідно до вимог абзацу 15 пункту 44 Постанови №1178 переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документів, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому цього пункту. За результатами моніторингу установлено, що у пункті 5 Розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» та у пункті 1 Додатку 2.2 тендерної документації, Замовник встановив вимогу щодо надання переможцем процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, документів що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому пункту 44 Постанови №1178, визначених у Додатку 2.2 (для переможця юридичної особи). Водночас, переможцем торгів ТОВ «Електротехнічна компанія «ІНТЕРКОМ» не надано у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому пункту 44 Постанови №1178, чим не дотримано вимог пункту 5 Розділу 3. «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» та пункту 1 Додатку 2.2 тендерної документації.

Відповідно до абзацу 3 підпункту 3 пункту 41 Постанови №1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію переможця із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі ненадання у спосіб, зазначений в тендерній документації, документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктом 44 Постанови №1178.

За результатами моніторингу складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-15-003867-a, затверджений начальником Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, та який опубліковано в електронній системі закупівель 19.09.2023, в якому зазначено, що за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції установлено порушення вимог абзацу 3 підпункту 3 пункту 41 Постанови №1178. З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач вважає вказаний висновок суперечливим та таким, що був прийнятий з порушенням вимог законодавства України, а тому звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку зазначеним осбтавинам, суд зазначає про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України від 26.01.1993 №2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939), здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Частиною 1 ст. 5 Закону №2939 передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 1 ст.8 Закону України від 25.12.2015 №922-ХП «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922) моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Частиною 4 ст.7 Закону №922 передбачено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Метою Закону №922 є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель визначений статтею 8 Закону №922.

Частиною 2 ст. 8 Закону №922 передбачено, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох визначених у цій статті підстав.

Так, підставою для проведення моніторингу закупівлі, відповідно до пункту 4 частини другої статті 8 Закону №922, стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Частиною 3 ст. 8 Закону №922 передбачено, що повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Частиною 4 ст. 8 Закону №922 визначено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Як передбачено частиною 6 ст. 8 Закону №922, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Частиною 7 ст. 8 Закону №922 передбачено, що у висновку обов`язково зазначаються:

найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Як передбачено ч. 19 ст. 8 Закону №922, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення», який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за №958/35241, затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати процедури закупівлі (далі - Порядок №522).

Спірний висновок повністю відповідає положенням Наказу Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 та ст. 8 Закону №922, моніторинг проведений у строк, визначений ч. 4 ст. 8 Закону №922.

Частиною 17 статті 8 Закону №922 передбачено, що обмін інформацією між органом державного фінансового контролю та замовником, встановлений цією статтею, здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.

Вся інформація під час проведення моніторингу закупівлі суб`єктом владних повноважень і позивачем оприлюднювалась в електронній системі закупівель.

Щодо виявлених відповідачем порушень, суд зазначає про таке.

Сторонами не заперечується, що згідно Додатку 2 до Тендерної документації по процедурі відкриті торги (з особливостями) «ДК 021:2015: (63710000-9) Послуги з обслуговування наземних видів транспорту (Послуги з експлуатаційного утримання відеокамер, ліній зовнішнього штучного освітлення та об`єктів відеонагляду, зовнішнього освітлення пішохідних переходів та зупинок (посадкових майданчиків і автопавільйонів) на автомобільних дорогах загального користування державного значення в Чернігівській області), за рахунок експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення та штучних споруд на них)» передбачено, що документи, які надаються переможцем процедури закупівлі для підтвердження відсутності підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому пункту 44 Особливостей у строк, що не перевищує 4 дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель.

Ураховуючи зміст пункту 1 «Дата закінчення моніторингу процедури закупівлі та інформація про результати моніторингу процедури закупівлі в розрізі стадій проведення процедури закупівлі» розділу II «Констатуюча частина» Висновку щодо встановленого порушення та те, що рішення про визначення учасника переможцем відповідної закупівлі та намір укласти договір про закупівлю з таким учасником оприлюдненні 25.05.2023, документи, які надаються переможцем процедури закупівлі для підтвердження відсутності підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому пункту 44 Особливостей у строк, що не перевищує 4 дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, мали бути подані Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНА КОМПАНІЯ «ІНТЕРКОМ» у строк до 29.05.2023.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178, якою затверджені Особливості, в редакції від 20.04.2023, чинною на момент оприлюднення оголошення про проведення відповідної закупівлі та тендерної документації, а саме 15.05.2023, абзацом 3 підпункту 3 пункту 41 Особливостей передбачено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктом 44 цих особливостей.

Згідно абз.15 п.44 Особливостей учасник процедури закупівлі підтверджує відсутність підстав, зазначених в цьому пункті (крім абзацу чотирнадцятого цього пункту), шляхом самостійного декларування відсутності таких підстав в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції.

З наведеного слідує, що згідно з зазначеною редакцією постанови Кабінету Міністрів України в абзаці 3 підпункту 3 пункту 41 Особливостей визначена інформація, саме про спосіб надання переможцем процедури закупівлі документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктом 44 цих Особливостей, а не строк.

Згідно з нормою частини першої статті 251 Цивільного кодексу України строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.

При цьому, спосіб це певна дія, прийом або система прийомів, яка дає можливість зробити, здійснити що-небудь, досягти чогось.

Тобто, поняття слів «строк» та «спосіб» не є тотожними, та не включають один одного.

Також, суд приймає до уваги, що від ТОВ «ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНА КОМПАНІЯ «ІНТЕРКОМ» замовником був отриманий лист від 29.05.2023 №25 з додатками, стосовно неможливості завантаження документів, які надаються переможцем процедури закупівлі для підтвердження відсутності підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці чотирнадцятому пункту 44 Особливостей у строк, передбачений вимогами тендерної документації через форс-мажорні обставини, які зазначені у листі, а саме через відсутність технічної можливості для публікації документів, спричинену постійними перебоями з постачанням електричної енергії та відсутністю інтернету, у зв`язку із здійсненням аварійно-відновлювальних робіт на мережах електропостачання (а.с. 24-25).

Зважаючи на обставини, що склалися у ТОВ «ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНА КОМПАНІЯ «ІНТЕРКОМ», разом з листом було надано копії документів, які надаються переможцем процедури закупівлі. Водночас, учасником-переможцем до моменту укладення договору на надання відповідних послуг, в подальшому було завантажено додані до листа від 29.05.2023 документи на веб-порталі Уповноваженого органу із закупівель.

При цьому, позивачем не вимагалось надання будь-яких документів у паперовому вигляді від Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНА КОМПАНІЯ «ШТЕРКОМ», який став переможцем процедури закупівлі UA-2023-05-15- 003867-а «ДК 021:2015: (63710000-9) Послуги з обслуговування наземних видів транспорту (Послуги з експлуатаційного утримання відеокамер, ліній зовнішнього штучного освітлення та об`єктів відеонагляду, зовнішнього освітлення пішохідних переходів та зупинок (посадкових майданчиків і автопавільйонів) на автомобільних дорогах загального користування державного значення в Чернігівській області), за рахунок експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного значення та штучних споруд на них)».

Також варто звернути увагу, що 30.05.2023 ТОВ «ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНА КОМПАНІЯ «ІНТЕРКОМ» завантажено необхідні документи на веб-порталі Уповноваженого органу із закупівель, чим виконано вимоги абзацу 15 пункту 44 Особливостей та пункту 5 розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» та пункту 2.2 тендерної документації відповідної закупівлі, в частині способу надання документів переможцем закупівлі.

Наведені обставини відповідачем не спростовані.

Відповідач у пункті 3 розділу II «Констатуюча частина» Висновку зобов`язує позивача здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Тобто, відповідач вимагає від позивача розірвати договір в односторонньому порядку.

Втім, на переконання суду, в даному випадку мають враховуватись принцип пропорційності та співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.

Принцип пропорційності є універсальним і незмінним гарантом захисту основних прав і свобод людини за допомогою збалансованого обмеження прав і свобод та забезпечення гармонії в суспільстві.

Критерій «пропорційності» передбачає, що не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. У свою чергу «справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються.

Вимога мінімальності державно-правового впливу на суспільні відносини означає, що засоби повинні бути якнайменш обтяжливими для суб`єктів права. В умовах правової держави заборона надмірного державного втручання у свободу особи розглядається як аксіоматична вимога: держава має право обмежувати право людини тільки тоді, коли це дійсно необхідно, і тільки в такому обсязі, в якому її заходи будуть співмірними з поставленою метою.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював особливу важливість принципу «належного урядування». Цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії», «Онер`їлдіз проти Туреччини», «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» та «Москаль проти Польщі».

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість-та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в даному випадку відповідачем не дотримано.

Суд звертає увагу, що у спірному Висновку не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що, на думку суду, не узгоджується з вимогою відповідача про зобов`язання позивача розірвати укладений за результатами публічної закупівлі договір.

Крім того, варто зауважити, що жодних негативних наслідків для місцевого бюджету при здійсненні вказаної закупівлі не настало, а навпаки була обрана найбільш економічно вигідна пропозиція.

Згідно реєстру отриманих пропозицій для участі у відповідній процедурі закупівлі подана одна єдина тендерна пропозиція учасника ТОВ «ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНА КОМПАНІЯ «ІНТЕРКОМ», така пропозиція визначена електронною системою закупівель, як найбільш економічно вигідною відповідно до пункту 36 Особливостей. На виконання пункту 39 Особливостей за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції ТОВ «ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНА КОМПАНІЯ «ІНТЕРКОМ» замовником визначено її переможцем відповідної процедури закупівлі та прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю, за відсутності визначених Особливостями підстав відхилення такої пропозиції.

Слід також наголосити, що у даному випадку не було порушено будь-чиїх прав та інтересів при проведенні процедури закупівлі, так як інших учасників закупівлі не було. Укладення позивачем Договору із ТОВ «ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНА КОМПАНІЯ «ІНТЕРКОМ» не порушує принцип забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель та створення конкурентного середовища.

А отже, посилання відповідача на те, що замовник не дотримався вимог Особливостей в частині невідхилення пропозиції учасника ТОВ «ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНА КОМПАНІЯ «ІНТЕРКОМ» не відповідає суті та принципам законодавства у сфері публічних закупівель.

Також, слід звернути увагу, що висновок не містить інших, визначених для замовника способів для усунення виявлених порушень, а з урахуванням того, що учасник-переможець не оприлюднив в електронній системі закупівель документи у визначений строк, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі таких недоліків у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, не відповідає критерію «пропорційності», оскільки вимога розірвати договір з переможцем публічної закупівлі, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору та є непропорційною у співвідношенні з виявленими недоліками.

Враховуючи все вищевикладене, суд приходить до висновку, що обраний відповідачем захід реагування у вигляді прямого зобов`язання розірвати укладений договір про закупівлю, що наразі частково виконаний, є виключним заходом, обрання якого можливе у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційними діями або зловживаннями.

А отже, сукупність вказаних вище обставин свідчать, що оскаржуваний висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результати моніторингу процедури закупівлі, є протиправним та таким, що та підлягає скасуванню.

У рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» Європейський Суд з прав людини наголосив, що «... Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland) від 01.07.2003). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland) від 27.09.2001)».

Суд зауважує, що в частині судового контролю за дискреційними адміністративними актами Європейським Судом з прав людини вироблено позицію, за якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (рішення у справі «Дружстевні заложна пріа та інші проти Чеської Республіки» від 31.07.2008, рішення у справі «Брайєн проти Об`єднаного Королівства» від 22.11.1995, рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд проти Кіпру» від 21.07.2011, рішення у справі «Путтер проти Болгарії» від 02.12.2010).

Крім того, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, надання правової дискреції органам влади у вигляді необмежених повноважень є несумісним з принципом верховенства права і закон має з достатньою чіткістю визначати межі такої дискреції, наданої компетентним органам та порядок її здійснення, з урахуванням законної мети даного заходу, щоб забезпечити особі належний захист від свавільного втручання (рішення у справі «Волохи проти України» від 02.11.2006, рішення у справі «Malone v. United Kindom» від 02.08.1984).

У справі «Салов проти України» (заява №65518/01; від 06.09.2005; пункт 89) ЄСПЛ наголосив на тому, що згідно з статтею 6 Конвенції рішення судів достатнім чином містять мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (рішення у справі «Hirvisaari v. Finland», заява №49684/99; від 27.09.2001, пункт 30). Разом з тим, у рішенні звертається увага, що статтю 6 параграф 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення, може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи (рішення у справі «Ruiz Torija v. Spain», заява серія A №303-A; від 09.12.1994; пункт 29).

У справі «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04; від 10.02.2010; пункт 58) зазначено, що національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін. Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає у тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією (рішення у справі «Hirvisaari v. Finland», заява №49684/99, п.30, від 27.09.2001). На важливість дотримання судами вимоги щодо мотивованості (обґрунтованості) рішень йдеться також у ряді інших рішень ЄСПЛ (наприклад, «Богатова проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України» та ін.).

Згідно з частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною першою статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частиною першою статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 227, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Чернігівській області до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про результат моніторингу процедури закупівлі від 19.09.2023 UA-2023-05-15-003867-a.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області на користь Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Чернігівській області судові витрати в сумі 2 684,00 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні).

Рішення суду набирає законної сили в порядку статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції.

Позивач Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Чернігівській області (вул.Київська,17, м.Чернігів, 14005, )

Відповідач Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, Вінницька обл., Вінницький р-н, 21028, код ЭДРПОУ ВП 40919605).

Повний текст рішення суду складено 08.12.2023.

Суддя Л.О. Житняк