Справа № 500/6300/23
Суддя: Чепенюк Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/6300/23

07 грудня 2023 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд у складі судді Чепенюк О.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРЕШ ОРГАНІК КОФІ" до Тернопільської митниці (як відокремлений підрозділ Державної митної служби України) про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ФРЕШ ОРГАНІК КОФІ" (далі ТОВ «ФРЕШ ОРГАНІК КОФІ», Товариство, позивач) через представника - адвоката Дениса Андрія Ігоровича звернулося до суду з позовом до Тернопільської митниці, у якому з урахуванням поданої заяви про уточнення позовних вимог від 01.12.2023 (а.с.94-95) просить визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2023/000151/2 від 08.09.2023.

Позов обґрунтовано тим, що з метою митного оформлення ввезеного на територію України товару - кави, уповноваженим представником Товариства подано електронну митну декларацію (далі ЕМД) №23UA95U0 від 04.09.2023 з вартістю товару за ціною договору з документами на підтвердження заявленої митної вартості за ціною договору.

Проте митний орган прийняв спірне рішення №UA403070/2023/000151/2 від 08.09.2023, яким скоригував митну вартість товару за резервним методом згідно зі статтею 64 Митного кодексу України (далі МК України) до суми 2,68 дол. США/кг, аргументуючи тим, що у поданих до митного оформлення документах наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості товару; на вимогу митного органу не надано документів, що підтверджують митну вартість товару (за наявності); не надано належних і достатніх документів, що підтверджують транспортні витрати; встановлені недоліки у прайс-листі; заявлена митна вартість товару є нижчою, ніж вартість подібних товарів, раніше ввезених на територію України.

Позивач з таким рішенням не погоджується та вважає його протиправним, так як декларантом було надано усі документи, передбачені частиною другою статті 53 МК України, які дають можливість митному органу однозначно визначити митну вартість задекларованого товару за основним методом. Жодних розбіжностей у документах, поданих для митного оформлення і які мають вплив на правильність визначення митної вартості, не було, а тому у відповідача були відсутні підстави для витребування додаткових документів.

Декларантом до митної декларації надано зовнішньоекономічний контракт №ІМ/01-23 від 09.03.2023, специфікацію до контракту №1 від 09.03.2023, рахунок (інвойс) продавця №1/23 від 12.06.2023, рахунок (інвойс) відправника №4, калькуляцію виробника, пакувальний лист №1 від 16.06.02023, прайс-лист від 09.03.2023, фітосанітарний сертифікат, сертифікат походження, відомість контейнерів, декларації митної вартості країни експорту, договір транспортно-експедиційного обслуговування №ТЕО-О43888444 від 08.05.2023, лист про прибуття вантажу, довідку про транспортно-експедиційні витрати за №93 від 29.08.2023, рахунок на оплату №106 від 30.08.2023.

Спростовуючи оскаржуване рішення, позивач вказує, що банківські документи щодо проведених розрахунків не були надані і не могли бути надані митному органу, бо оплата на момент розмитнення могла ще не здійснюватися у відповідності до умов зовнішньоекономічного договору.

До фактурної вартості декларантом додані витрати на транспортування товару - вартість транспортування товару із Конакрі (Гвінея) до кордону України. Транспортні витрати підтверджені договором №ТЕО-О43888444 від 08.05.2023, укладеним між позивачем та ТОВ "АФ Групп Україна" (експедитор), довідкою про транспортні витрати №93 від 29.08.2023. Загальна вартість перевезення по маршруту Конакрі до Тернопільської області становить 310248,12 грн, з них вартість транспортних витрат до кордону України - 290894,54 грн.

Страхування вантажу декларантом не здійснювалось, тому такі документи не могли подаватися.

Позивач вказує, що у відповідача були всі документи, які підтверджували можливість визначити митну вартість товару за ціною договору. Визначення відповідачем митної вартості товару та коригування її у сторону збільшення за резервним методом здійснено з порушенням вимог митного законодавства України, що слугувало підставою для звернення до суду з цим позовом.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 09.10.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цій справі, постановлено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у строк, встановлений статтею 258 КАС України, суддею одноособово.

16.10.2023 до суду надійшло клопотання позивача про долучення висновку Держаного підприємства «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків» за вих. №11/373 від 09.10.2023 (а.с.58-60).

25.10.2023 до суду надійшов відзив на позовну заяву. Відповідач позовні вимоги заперечує (а.с.65-73). В обґрунтування своєї позиції наводить положення законодавства, що підлягають до застосування у спірних правовідносинах, та вказує, що 04.09.2023 уповноваженою особою позивача подано до митного оформлення митну декларацію, у якій до митного оформлення заявлено товар кава зелена несмажена. До митного оформлення подано ряд документів. Під час їх опрацювання та здійснення перевірки числового значення заявленої декларантом митної вартості товарів автоматизованою системою митного оформлення «Інспектор» (далі - АСМО «Інспектор») було згенеровано форми митного контролю 103-1, 105-2, 106-2, 107-3, 115-7. Також, АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур із зазначенням про можливе заниження митної вартості товарів.

Митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами якої виявлено розбіжності та недоліки у поданих документах. Так, у поданих документах відсутні: рахунок-проформа, який передбачений умовами зовнішньоекономічного контракту, заявка, коносамент, які передбачені умовами договору транспортно-експедиторського обслуговування; в рахунку та довідці про транспортно-експедиторські витрати вказано транспортні витрати без ПДВ, в тому числі на території України; наданий прайс-лист адресовано виключно ТОВ "ФРЕШ ОРГАНІК КОФІ" та не є прайс-листом для необмеженого кола покупців.

Митний орган вважав, що у сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах, а тому митна вартість товару була визначена за резервним методом.

В оскаржуваному рішенні (у гр.33) зазначено причини, через які заявлена декларантом митна вартість не могла бути визнаною, описано послідовність застосування методів визначення митної вартості. За основу для обрахунку митної вартості задекларованого товару взято інформацію щодо вартості товару згідно митного оформлення, яке здійснено в попередніх періодах, за ЕМД від 20.05.2023 № UA305160/2023/016620 на рівні 2,68 дол. США/кг.

Представник відповідача вказує, що оскаржуване рішення прийняте з дотриманням вимог чинного законодавства та обґрунтовано, просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Інших заяв по суті справи до суду не надходило.

Ухвалою суду від 25.10.2023 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні.

Розгляд справи здійснювався відповідно до вимог статей 258, 262 КАС України.

Суд, дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

ТОВ «ФРЕШ ОРГАНІК КОФІ» зареєстроване як юридична особа, основним видом діяльності є оптова торгівля кавою, чаєм, какао та прянощами (а.с.9).

09.03.2023 між компанією «Redfour MSS Ltd» (Кіпр, продавець) та ТОВ «ФРЕШ ОРГАНІК КОФІ» (Україна, покупець) укладено зовнішньоекономічний контракт № 1М/01-23, згідно з умовами якого продавець продає, а покупець купує каву зелену в зернах (робуста) Guinea (далі товар), в кількості і асортименті вказаному в додатках-специфікаціях (рахунках-фактурах) до цього контракту, що є його невід`ємною частиною на умовах, викладених у цьому контракті (пункт 1.1)

Ціна на товар, який продається за цим контрактом становить 1,30 (один долар США 30 центів) за один кілограм кави на умовах доставки FOB (Free on Board /Вільно на борту) відповідно до вимог Міжнародних правил щодо тлумачення термінів "Інкотермс" (в редакції 2020 року) Конакрі, Гвінея. Загальна вартість партії товару вказується в додатках-специфікаціях (рахунках-фактурах) на кожну поставку товару, до цього контракту (пункт 2.1). В ціну включена вартість тари, упаковки, маркування (пункт 2.3).

Продавець поставляє покупцю товари, що продаються за цим контрактом, на умовах FOB (Free on Board /Вільно на борту) відповідно до вимог Міжнародних правил щодо тлумачення термінів "Інкотермс" (в редакції 2020 року) Конакрі, Гвінея протягом терміну дії даного контракту. Дата доставки - це дата завантаження товару на борт судна в місці доставки (пункт 3.1.).

Товари поставляються партіями узгодженими в додатках-специфікаціях (рахунках-фактурах) до цього контракту (пункт 3.2).

Термін поставки узгоджується сторонами і фіксується в рахунку-проформі (проформа) для кожної окремої партії і становить до 15 днів від дати рахунку-проформи. У разі затримки доставки товару, продавець зобов`язаний повідомити покупця, не пізніше ніж за десять (5) днів до дати поставки узгодженої в рахунку-проформі (проформі) (пункт 3.3).

Вантажовідправником по даному контракту є: AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL (пункт 3.4).

Платежі за товари, що постачаються повинні проводиться в доларах США в безготівковій формі на рахунок продавця з використанням платіжних доручень (пункт 4.1).

Платежі за цим контрактом здійснюються покупцем шляхом оплати вартості поставленого товару протягом 30 (тридцяти днів) з моменту поставки, на підставі підписаного сторонами додатку-специфікації та виставленого продавцем рахунку-фактури (інвойсу) (пункт 4.2) (а.с.23-24).

На виконання цього зовнішньоекономічного контракту Товариством згідно з рахунком-фактурою (інвойс) № 1/23 від 12.06.2023 на митну територію України ввезено товар.

04.09.2023 уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення ОСОБА_1 , подано до митного оформлення МД типу ІМ40ДЕ № 23UA95U0, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення наступний товар: кава несмажена, зелена з кофеїном в зернах для промислової переробки: GUINEA SCREEN 16 ROBUSTA (Робуста) - 640 мішків (37728 кг). Виробник: AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL Країна виробництва: Гвінея-GN (а.с.13-14).

До даної митної декларації, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи: сертифікат якості № 0470/MC/ONCQ/AGUIPEX/2023 від 18.06.2023; пакувальний лист № 1 від 16.06.2023; рахунок-фактура (інвойс) № 1/23 від 12.06.2023; накладна УМВС № 038158 від 12.08.2023; фітосанітарний сертифікат № 0473/2023 від 18.06.2023; сертифікат про походження товару № 0470/MC/ONCQ/AGUIPEX/2023 від 18.06.2023; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 106 від 30.08.2023; прейскурант (прайс-лист) виробника товару № б/н від 09.03.2023; розрахунок ціни (калькуляція) № б/н від 15.06.2023; некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість, № 04 від 12.06.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № IM/01-23 від 09.03.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікація № 1 від 09.03.2023; договір про надання послуг митного брокера № 24/03-21-2 від 24.03.2021; договір (контракт) про перевезення № TEO-043888444 від 08.05.2023; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, зґенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) № 10400301 від 04.09.2023; копія митної декларації країни відправлення № 2023 069 від 24.08.2023.

Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, АСМО «Інспектор» було згенеровано форми митного контролю: 101-1 Перевірка поданих товаросупровідних та товаротранспортних документів (в тому числі наданих на вимогу митного органу) та/або відомостей про них на предмет розбіжностей у відомостях, що зазначені у цих документах, митній декларації чи документах, що її заміщують, їх електронних копіях, розміщених в ЄАІС Держмитслужби; 103-1 Перевірка поданих товаросупровідних та товаротранспортних документів (в тому числі наданих на вимогу митного органу) та/або відомостей про них на предмет розбіжностей у відомостях, що зазначені у цих документах, митній декларації чи документах, що її заміщують, їх електронних копіях, розміщених в ЄАІС Держмитслужби; 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів; 106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів; 107-3 Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД; 115-7 Перевірка з метою виявлення товарів, що підозрюються у порушенні прав інтелектуальної власності відповідно до розділу XIV Митного кодексу України. Також АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур.

Тернопільською митницею направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу про надання додаткових документів наступного змісту: «У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість та витрати на страхування (якщо здійснювалось), прошу відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України надати документи: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; якщо рахунок сплачено; банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять, реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (а.с.16).

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці, додатково було надано лист № 24 від 05.09.2023. У листі ТОВ «ФРЕШ ОРГАНІК КОФІ» повідомляло, що всі документи, які підтверджують митну вартість кави GUINEA скрін 16 (Робуста), отримані від відправника AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL (Республіка Гвінея) по контракту № ІМ/01-23 від 09.03.2023, були представлені декларантом. На підтвердження заявленої вартості товару додатково зазначалося, що згідно поданих декларантом документів REDFOUR MSS LTD (Кіпр) є торговим посередником. Виробником товару є AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL, розташоване за адресою: Anenue de La Republique Immeuble Kebe, BP: 1673, комуна Калум, С Конакрі, Республіка Гвінея. Відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) N 04 від 12.06.2023, виданого AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL на ім`я покупця REDFOUR MSS LTD, останній здійснив придбання товару за ціною 1,25 доларів США за один кілограм на умовах поставки FOB, Conakry. Вказаний товар, REDFOUR MSS LTD, як продавець за контрактом № ІМ/01-23 від 09.03.2023, поставив ТОВ «ФРЕШ ОРГАНІК КОФІ» на умовах поставки FOB Conakry за ціною 1,30 доларів США за один кілограм, що підтверджується контрактом № ІМ/01-23 від 09.03.2023, специфікацією №1 від 09.03.2023, рахунком-фактурою (інвойсом) №1/23 від 12.06.2023. Комерційний інтерес торгового посередника складає різницю ціни придбання і продажу, на тих самих умовах поставки, та не включає в себе жодних додаткових фінансово-матеріальних і трудових ресурсів. Вантажовідправником кави GUINEA скрін 16 (Робуста) є AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL (виробник товару), про що сторонами було домовлено при підписанні контракту. На підтвердження вказаного, декларантом окрім контракту подано калькуляцію виробника від 15.06.2023, прайс-лист від 09.03.2023, копію МД країни відправлення (а.с.17).

В подальшому листом від 08.09.2023 № б/н уповноважена особа декларанта повідомила митницю про те, що всі наявні документи стосовно підтвердження митної вартості подані, інших документів надати не будуть.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2023/000151/2 від 08.09.2023, у гр. 33 якого зазначено: «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за основним методом визначення митної вартості товару, у зв`язку з тим, що у документах наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні(перевізні) документи; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару, враховуючи також те, що митна вартість згідно бази даних Держмитслужби щодо оформлених раніше митними органами товарів є вищою. Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронне повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару.

За результатами опрацювання документів встановлено наступне. Оцінюваний товар постачається на підставі зовнішньоекономічного договору від 09.03.2023 №ІМ/01-23. Відповідно до п.3.3 договору термін поставки узгоджується сторонами і фіксується в рахунку-проформі (проформа) для кожної окремої партії. Рахунок-проформу до митного оформлення не подано.

Згідно договору транспортно експедиторського обслуговування від 08.05.2022 № ТЕО-043888444 під кожне перевезення підписується заявка, в якій зазначається найменування та кількість вантажу, маршрут перевезення, заплановану дату надання вантажу відправником, тип транспортного засобу, дані про вантажовідправника та вантажоодержувачам також інша інформація , що стосується організації ТЕО (п.1.3.) Заявка до митного оформлення не подано.

Відповідно до п.2.1.1. експедитор від свого імені укладає договори з транспортними організаціями, контейнерними лініями, автомобільними перевідниками та іншими організаціями. Документом, що підтверджує наявність та зміст такого договору з транспортними організаціями, є транспортний документ - коносамент (B/L).../ Товар переміщувався морським видом транспорту із порту відправлення Conakry (Гвінея) до порту призначення GDANSK (Польща), проте декларантом не надано до митного контрою та оформлення транспортний документ - коносамент, що видається морським перевізником вантажу його відправнику, що засвідчує прийняття вантажу до перевезення і містить зобов`язання доставити вантаж до пункту призначення і передати його одержувачу.

Крім того, із порту призначення до митного кордону України, задекларований товар переміщувався залізничним видом транспорту перевізником «РКР CARGO CONNECT Sp. z. о. о.», однак декларантом не надано транспортно-експедиційного договору, документів, що містять відомості про вартість перевезення та рахунків про оплату за надані послуги від даного перевізника.

Встановлено, що в поданому рахунку від 30.08.2023 №106 та в довідці про транспортно- експедиторські витрати від 29.08.2023 №93 вказано транспортні витрати без ПДВ, в тому числі на території України. Проте, якщо замовник є резидентом та місце постачання послуг Україна, відповідно ці послуги обкладаються ПДВ за ставкою 20% (пп. «ж» п. 186.3 ПК України).

Наданий прас-лист адресовано виключно ТОВ "ФРЕШ ОРГАНІК КОФІ» містить інформацію щодо цін товарів виключно на умовах поставки FOB Conakry та не містить терміну дії, що обмежує конкурентність та обмежує коло покупців товару, тобто даний документ не є прайс-листом для необмеженого кола покупців.

Таким чином, наявні ризики декларування недостовірних відомостей щодо митної вартості товарів. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості заявлених товарів зі схожими технічними характеристиками, яка міститься на загальнодоступних Інтернет-ресурсах (www.alibaba.com, made-in-china.com,) є вищою за заявлену декларантом.

Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень ч. 4 ст. 57 МК України, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями ст. 58 МК України. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень ч. 4 ст.57 МК України, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59- 63 МК України. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МК України.

За основу для обрахунку митної вартості товару №1 взято інформацію щодо вартості обрахованого згідно митного оформлення, яке здійснено в попередніх періодах за ЕМД від 20.05.2023 № UA305160/2023/016620 на рівні 2,68 дол. США/кг» (а.с.18-19).

Позивач з метою випуску товару у вільний обіг скористався правом, визначеним частиною сьомою статті 55 МК України та подав митному органу нову митну декларацію, сплативши суму митних платежів згідно із заявленою митною вартістю із наданням гарантій відповідно до розділу X МК України в забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом.

У подальшому, не погоджуючись із відмовою відповідача у прийнятті митної декларації за заявленою митною вартістю за ціною договору та коригуванням митної вартості товарів, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Рішення відповідача (дії, вчиненні при його прийнятті) як суб`єкта владних повноважень, що є предметом цього позову, підлягає оцінці судом на відповідність критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Як визначено частинами першою, другою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).

Наведені норми МК України вказують на те, що законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою визначається правильність визначення митної вартості декларантом, у випадку, якщо не доведено інше.

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Із наведених положень випливає, що митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) наявність розбіжностей у документах; 2) наявність ознак підробки документів; 3) відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У пункті 2 частини п`ятої статті 54 МК України передбачено, що митний орган має право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.

Отже, праву митного органу на витребування додаткових документів передує його обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.

Окрім цього, системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відповідно до частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Перелік витрат, які додаються при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, визначено у частині десятій статті 58 МК України.

Як обумовлено частиною третьою статті 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

За правилами, встановленими частинами четвертою-восьмою статті 57 МК України застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Судом встановлено, що декларант позивача для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару подав до митного органу ряд документів та застосував перший метод визначення митної вартості за ціною договору.

Фактичною підставою для сумніву митного органу щодо заявленої митної вартості товару згідно з №23UA95U0 від 04.09.2023 були такі обставини:

1) до митного оформлення не подано рахунок-проформу, що не узгоджується з умовами зовнішньоекономічного контракту;

2) до митного оформлення не надано заявку, що не відповідає умовам договору транспортно експедиторського обслуговування, коносамент;

3) у рахунку та довідці про транспортно-експедиторські витрати вказано транспортні витрати без ПДВ, в тому числі на території України;

4) наданий прайс-лист адресований виключно ТОВ "ФРЕШ ОРГАНІК КОФІ", а тому не є прайс-листом для необмеженого кола покупців.

5) митна вартість подібного товару згідно бази даних Держмитслужби щодо оформлених раніше митними органами товарів є вищою.

На переконання відповідача у сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах.

Дослідивши подані декларантом згідно із частиною другою статті 53 МК України документи, які подавалися разом із митною декларацією, а також додатково подані документи, суд дійшов висновку, що такі документально підтверджують складові митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а сумніви митного органу щодо заявленої митної вартості (чотири описані вище обставини), є безпідставними та надуманими.

Так, на підтвердження заявленої митної вартості товару за ціною договору уповноваженою особою позивача надано повний пакет документів, у відповідності до переліку, визначеного частиною другою статті 53 МК України:

на виконання пункту 1 цієї норми подано декларацію митної вартості № 23UA95U0 від 04.09.2023 з вказівкою на документи, що підтверджують заявлену митну вартість (графа 44 декларації митної вартості);

на виконання пункту 2 - зовнішньоекономічний договір (контракт) № IM/01-23 від 09.03.2023 з додатком специфікацією № 1 від 09.03.2023, у якій сторони вказали загальну кількість та суму партії товару зеленої кави GUINEA скрін 16 (Робуста) в кількості 37728 кг за ціною 1,30 США/кг на загальну суму 49046,40 дол. США (а.с.23-25);

на виконання пункту 3 - рахунок-фактура (інвойс) № 1/23 від 12.06.2023 (а.с.26, 116-117);

на виконання пункту 4 - банківський платіжний документ, що стосується оплати товару, не надавався, бо строк сплати не настав. Так, за умовами пункту 4.2 зовнішньоекономічного договору (контракту) № IM/01-23 від 09.03.2023 платежі здійснюються покупцем шляхом оплати вартості поставленого товару протягом 30 днів з моменту поставки, на підставі підписаного сторонами додатку-специфікації та виставленого продавцем рахунку-фактури (інвойсу);

на виконання пункту 5 - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару: пакувальний лист AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL (виробник товару) № 1 від 16.06.2023 (а.с.29); прейскурант (прайс-лист) виробника товару AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL № б/н від 09.03.2023 (а.с.30); розрахунок ціни (калькуляція) виробника товару № б/н від 15.06.2023 (а.с.28); лист виробника AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL № 04 від 12.06.2023 з відомостями про партію товару: кількість, ціну за кг, загальну вартість (а.с.27, 108-109, 110-111,112-113, 114-115).

Вище судом зазначені умови контракту № ІМ/01-23 від 09.03.2023, відповідно до яких виробник AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL товару, який купується позивачем через посередника REDFOUR MSS LTD, одночасно витупає вантажовідправником по контракту (пункт 3.4 контракту). А тому більшість документів, що підтверджували митну вартість надані саме вантажовідправником виробником товару.

У листі поясненні Товариства, поданому на вимогу відповідача про надання додаткових документів про всі ці обставини детально розписано, зміст листа від 05.09.2023 №24 вище зазначений судом (а.с.17).

на виконання пункту 6 - рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 106 від 30.08.2023 та договір (контракт) про перевезення № TEO-043888444 від 08.05.2023, довідка №93 від 29.08.2023;

на виконання пункту 7 - ліцензія на імпорт товару не подавалась, оскільки товар не підлягає ліцензуванню;

на виконання пункту 8 - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування не подавались, оскільки страхування товару не здійснювалось.

Крім того, як встановлено судом, разом з митною декларацією додатково були надані і інші документи, що стосуються товару: сертифікат якості № 0470/MC/ONCQ/AGUIPEX/2023 від 18.06.2023; фітосанітарний сертифікат № 0473/2023 від 18.06.2023; сертифікат про походження товару № 0470/MC/ONCQ/AGUIPEX/2023 від 18.06.2023; копія митної декларації країни відправлення № 2023 069 від 24.08.2023 (а.с.102-103, 106-107).

Позивачем на виконання вимог ухвали суду від 28.11.2023 про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження в адміністративній справі надано переклад на українську мову усіх долучених до позовної заяви документів, викладених іноземною мовою (а.с.102-117).

Надаючи оцінку оскаржуваному рішенню, суд найперше зазначає, що воно містить загальні фрази, фактично цитування положень МК України, як-от: «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару». Таке обґрунтування оскаржуваного рішення про коригування митної вартості №UA403070/2023/000151/2 від 08.09.2023 з посиланням на типові формулювання з нормативних актів та загальні фрази на підтвердження сумнівів митного органу щодо заявленої митної вартості товару, не може вважатися достатнім і правомірним за своєю суттю.

Стосовно інших обставин і розбіжностей на, які вказує відповідач в оскаржуваному рішенні, то суд встановив таке.

Відповідач зазначає, що декларантом позивача до митного оформлення не подано рахунок-проформу, що не узгоджується з умовами зовнішньоекономічного контракту. Дійсно за умовами пункту 3.3 зовнішньоекономічного договору (контракту) № IM/01-23 від 09.03.2023 термін поставки узгоджується сторонами і фіксується в рахунку-проформі (проформа) для кожної окремої партії і становить до 15 днів від дати рахунку-проформи. Разом з тим, за умовами пункту 6.3 цього ж контракту продавець разом з товаром передає наступну документацію: специфікацію, рахунок-фактуру (інвойс), сертифікат походження, фітосанітарний сертифікат, пакувальний лист.

Судом встановлено, що до митного оформлення Товариством подано саме ті документи, перелік яких наведених у пункті 6.3 зовнішньоекономічного договору (контракту) № IM/01-23 від 09.03.2023, і які фактично надані позивачу як покупцю. Оскільки надання інших документів позивачу, у тому числі рахунку-проформи не передбачено, то такого документу Товариством й не надано відповідачу разом з МД для митного оформлення товару.

У свою чергу рахунок-проформа (проформа) це є лише рахунок, який фіксує документально попередні домовленості щодо ціни, обсягів поставки товару тощо, та існує саме для узгодження ціни, обсягу поставки. На його підставі складається рахунок-інвойс, який у спірному випадку поданий до митного оформлення і є одним з документів, що підтверджує заявлену митну вартість за ціною договору.

Інвойс - це документ, у якому зазначаються товари та послуги, які компанія надає клієнту, та зобов`язання клієнта на оплату цих послуг. В інвойсі вказується, які саме товари (послуги) надані клієнту, та яку оплату він зобов`язаний здійснити за виконані послуги чи надані товари. Такий документ має містити дані, які дозволяють ідентифікувати покупця та продавця, умови поставки та оплати, імпортований товар (якісні та кількісні характеристики), ціну товару. Затвердженої форми інвойсів та вимог щодо їх заповнення законодавством України не передбачено. Рахунок-фактура (інвойс) № 1/23 від 12.06.2023 (а.с.26, 116-117), поданий до митного оформлення по спірній поставці імпортованого товару є належним і достатнім доказом і без рахунку-проформи, що підтверджує продаж визначеної партії товару.

Інший недолік, на який вказує митниця в оскаржуваному рішенні, це неналежне підтвердження транспортних витрат, зокрема, до митного оформлення не надано заявку, що не відповідає умовам договору транспортно експедиторського обслуговування, коносамент; у рахунку та довідці про транспортно-експедиторські витрати вказано транспортні витрати без ПДВ, в тому числі на території України. З цього приводу суд зазначає таке.

Доказами транспортних витрат є: договір (контракт) про перевезення № TEO-043888444 від 08.05.2023 (а.с.36) рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 106 від 30.08.2023 (а.с.46). До суду надано також коносамент на морські перевезення та довідку №93 від 29.08.2023 про транспортно-експедиторські витрати (а.с.34, 46, 102-103). Про надання довідки про транспортні витрати №93 від 29.08.2023 митному органу при митному оформленні товару за МД № 23UA95U0 від 04.09.2023 свідчить посилання на неї в оскаржуваному рішенні.

Вказані документи дають можливість прослідкувати рух імпортованого товару за напрямками з пункту навантаження Конакрі (Гвінея) до пункту розвантаження Гданськ (Польща), далі з порту м. Гданськ до Тернопільської області (Україна) (залізничним транспортом).

Відповідно до пункту 1.1 договору №ТЕО-О43888444 від 08.05.2023, укладеного між позивачем (замовник) та ТОВ "АФ-Групп Україна" (експедитор), клієнт доручає, а ккспедитор зобов`язується організувати за винагороду і за рахунок Клієнта транспортно- експедиторське обслуговування (TEO), перевезення експортно-імпортних і транзитних вантажів у міжнародному сполученні та по території України, а також надавати інші транспортно-експедиторські послуги Клієнту за погодженням Сторін.

Пунктом 1.3 договору визначено, що під кожне конкретне перевезення клієнт та експедитор підписують заявку, в якій обмовляється найменування і кількість вантажу, маршрут перевезення (порт навантаження, порт вивантаження, місце доставки вантажу), плановану дату надання вантажу відправником, тип транспортного засобу, дані про відправника вантажу і вантажоодержувача і іншу необхідну інформацію, що стосується організації ТЕО.

Митний орган вказує про неподання йому такої заявки до МД. Разом з тим, митний орган не вказує, яким чином наявність чи відсутність такої заявки впливає на складові митної вартості, зокрема, на суму транспортних витрат. Обумовлена договором перевезення заявка є документом, що попередньо узгоджує відомості конкретного замовлення та стосується лише договірних зобов`язань між учасниками господарський відносин та порядку їх виконання.

На переконання суду, відсутність вказаної заяви, а також фактичних розрахунків (перерахування коштів) належить до питання виконання господарських зобов`язань між сторонами договору виконавцем та замовником. Відсутність заявки, оплати рахунку за надані транспортні послуги, при їх фактичному наданні, не впливає на розмір митної вартості оцінюваного товару.

Відповідно до відомостей довідки про транспортні витрати №93 від 29.08.2023 вартість перевезення по маршруту Конакрі до Тернопільської області становить 310248,12 грн, до митної вартості включені витрати ТЕО до митної території України, які становлять 290894,54 грн. Зокрема, транспортні витрати згідно заявки № 21274 до договору транспортного експедирування №ТЕО-О43888444 від 08.05.2023 стосовно фрахта з порту Conakry та розвантажуваль но-навантажувальних послуг та залізничної доставки вантажу в контейнерах MSKU 5885272, MSKU 7427920, з порту Gdansk до Тернопільської області зага лом складають 310248,12 грн, у тому числі: витрати на фрахт з порту Conakry Republique de Guinee до порту Gdansk Poland складають 162510,92 грн, витрати на розвантажувально-навантажувальні роботи в порту Gdansk, Poland складають 20830,94 грн, витрати на залізничне перевезення по території Польщі до кордону Укра їни складають 107552,68 грн, витрати за залізничне перевезення від кордону України до Тернопільської області, станції ЗКТ складають 18023,94 грн, винагорода експедитора - 1329,64 грн. Вантаж прибув з порту Conakry до порту Gdansk , за коносаментом 228010151 (а.с.46).

Відповідно до пункту 5 частини 10 статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Частиною 11 вказаної статті визначено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті. До митної вартості не включаються нижчезазначені витрати або кошти за умови виділення їх з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, що документально підтверджені та які піддаються обчисленню, зокрема, витрати на транспортування після ввезення.

Позивачем відповідно до вимог статті 58 МК України до ціни товару було додано лише витрати на транспортування оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України та плата експедитору.

Також суд зазначає, що до митного оформлення був наданий декларантом Товариства рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 106 від 30.08.2023 (а.с.46), з аналогічними відомостями, що наведені й у довідці експедитора ТОВ «АФ-Групп Україна», а саме щодо складу витрат, до яких включені фрахт на суму 162510,92 грн, витрати на розвантажувально-навантажувальні роботи за межами території України - 20830,94 грн, витрати на залізничне перевезення до України - 107552,68 грн, витрати за залізничне перевезення по Україні - 18023,94 грн, винагорода експедитора - 1329,64 грн. Рахунок на оплату вказує транспортні витрати з ПДВ, в тому числі на території України, а тому зауваження з цього приводу митного органу не є слушними.

При цьому суд враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 31.05.2019 у справі № 804/16553/14, у якій Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду досліджував питання доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення згідно умов МК України. Якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким(-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи).

З огляду на це суд зазначає, що видана експедитором ТОВ "АФ-Групп Україна" довідка №93 від 29.08.2023 про транспортні витрати разом з договором на надання транспортно-експедиторського обслуговування, рахунком є допустимими та достатніми доказами на підтвердження витрат на перевезення товарів.

Ще одна обставина, на яку вказує відповідач, у підставах неприйняття митної вартості товарів за ціною договору, стосується того, що поданий до митного оформлення прайс-лист адресований виключно ТОВ "ФРЕШ ОРГАНІК КОФІ", а тому не є прайс-листом для необмеженого кола покупців.

З цього приводу суд зауважує, що прейскурант (прайс-лист) є одним з допоміжних (додаткових) документів, який митний орган може витребувати у декларанта відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг. Зазвичай прейскуранти (прайс-листи) виробника товару містять пропозицію продавця, адресовану необмеженому колу покупців, з відомостями, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме: найменування товару, артикул, якість товару (за необхідності), одиниці виміру (штуки, упаковки тощо), ціну, з обов`язковим зазначенням валюти, передбачені системи знижок, виробника/виробників, умови поставки, дата його складання або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, контактна інформація про продавця та будь-які інші положення, що стосуються умов продажу товарів. Жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми.

Враховуючи те, що інформація, яка міститься у прайс-листі від 09.03.2023, відповідає іншим документам, які надавалися позивачем до митного оформлення з урахуванням націнки посередника, то це дає підстави вважати, що ціни, вказані у прайс-листі продавця є актуальними на час здійснення замовлення покупцем щодо поставки партії оцінюваного товару.

Також суд зазначає висновки викладені Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 23.10.2020 у справі № 810/690/17 про те, що митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість відомостей прайс-листа як на підставу для коригування митної вартості товару.

При розгляді справи суд не встановив у документах, які подані декларантом до митного оформлення ознак підробки документів чи відсутності у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Декларант позивача надав митному органу належні та допустимі, достатні докази на підтвердження ціни товару і зазначені документи не містили розбіжностей щодо вартості та вказували, що їх дані піддаються обчисленню. У свою чергу відповідач не довів обставини, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного декларантом розрахунку митної вартості товару за ціною договору.

Крім того, на підтвердження заявленої митної вартості товару по спірному рішенні позивач долучив до матеріалів справи висновок Держаного підприємства «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків» за вих. №11/373 від 09.10.2023, відповідно до змісту якого на запит Держаного підприємства «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків» отримано лист від компанії виробника кави AGENCE BALYA INTERNATIONAL SARL (Гвінея) №5 від 02.10.2023, згідно з яким ціна на каву зелену несмажену в зернах GUINEA скрін 16 (Робуста) на умовах поставки FOB Conakry, Гвінея у березні-вересні 2023 становила 1,25 дол.США/кг (а.с.17). Вище суд зазначав про торгового посередника компанією «Redfour MSS Ltd» (Кіпр, продавець), який є продавцем кави позивачу за ціною 1,30 дол.США/кг.

Щодо мотивів відповідача про те, що ціни на імпортований товар, є нижчими від цін за аналогічні товари, розмитнення яких вже проводилося від цього ж суб`єкта ЗЕД, то такі обставини не є та не можуть бути самостійною підставою для підвищення митної вартості товарів відповідно до вимог МК України, оскільки ці відомості мають допоміжний інформаційний характер, а отже не можуть бути підставою для коригування митної вартості товарів.

Так, Верховний Суд у постановах від 14.08.2018 у справі № 820/9195/15, від 28.08.2018 у справі № 810/3879/17, від 21.12.2018 у справі №815/1670/17 вказав, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування методу визначення митної вартості товару, обраного декларантом, і не може бути підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за методом визначеним в декларації митної вартості. Такі висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладені у постанові № 815/2552/16 від 15.02.2023.

Щодо спрацювання індикаторів ризиків при митному оформленні товару, ввезеного позивачем, то суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 09.11.2022 у справі № 815/2162/17, в якій касаційний суд зазначив про те, що доводи митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів суд оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень. В основу такого підходу лягли висновки про те, що торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо) (постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі №420/4820/19, від 25.02.2021 у справі № 810/3295/17, від 23.11.2022 у справі № 810/2547/17).

Наведені обставини дають підстави для висновку про те, що у відповідача були всі документи, які надавали йому можливість підтвердити визначену позивачем митну вартість товару за ціною договору. Натомість відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у МД, поданих декларантом позивача; не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах.

Суд не заперечує права митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (частина п`ята статті 54 МК України), проте для цього він має довести підстави застосування норм частини третьої статті 53 МК України: наявність розбіжностей у поданих декларантом документах, ознак підробки або відсутність усіх відомостей про числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Саме лише посилання на наявність у нього інформації про іншу ціну ідентичного товару не є достатньою підставою не визнавати митну вартість, визначену за ціною договору.

Верховний Суд у постанові від 03.12.2020 у справі №810/2749/16 зазначив, що приписи МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Разом з тим, саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

За таких обставин, суд вважає, що відповідач не довів необхідність витребування у позивача додаткових документів для підтвердження митної вартості за обраним декларантом методом її визначення. Крім того, ні в спірному рішенні, ні у відзиві на позов відповідач не наводить конкретних числових значень складових митної вартості, які не підтвердженні документально.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товару, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товару із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

При прийнятті спірного рішення відповідач використав інформацію АСМО «Інспектор» та навів номер і дату митної декларації, митну вартість з якої взято за основу. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю ідентичних товарів, що розмитнювались цією чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників бази даних Держмитслужби. Відповідач не вказав, які складові вплинули на формування саме такої вартості, не навів пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, що свідчить про порушення ним вимог статті 55 МК України.

Отже, встановлені судом обставини дають підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях. На підставі досліджених письмових доказів суд вважає, що використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем-нерезидентом товару, або, що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними.

При цьому митний орган належно не обґрунтував своє рішення про коригування митної вартості товару та не вказав, чому документи, надані декларантом згідно з переліком, передбаченим статтею 53 МК України, унеможливлюють застосування першого (основного) методу визначення митної вартості товару.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення митний орган повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Оскільки рішення відповідача про коригування митної вартості товарів №UA403070/2023/000151/2 від 08.09.2023 не ґрунтується на нормах чинного законодавства, то його слід визнати протиправним та скасувати, а позов належить задовольнити повністю.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, враховуючи, що суд задовольняє позов повністю, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір у сумі 2684,00 грн, перерахований до бюджету згідно з платіжною інструкцією №934 від 02.10.2023 (а.с.50).

Керуючись статтями 2, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРЕШ ОРГАНІК КОФІ" (проспект Злуки, 41, місто Тернопіль, 46024, код юридичної особи в ) до Тернопільської митниці (як відокремлений підрозділ Державної митної служби України) (вулиця Текстильна, 38, місто Тернопіль, Тернопільська область, 46020, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу юридичної особи в ) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів №UA403070/2023/000151/2 від 08 вересня 2023 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРЕШ ОРГАНІК КОФІ" судовий збір у розмірі 2684,00 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири грн 00 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 07 грудня 2023 року.

Суддя Чепенюк О.В.