Справа № 260/7217/23
Суддя: Кузьмич Сергій Миколайович
Дата ухвалення: 2023-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2023 рокуЛьвівСправа № 260/7217/23 пров. № А/857/18320/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого-судді Кузьмича С. М.,

суддів Матковської З.М., Улицького В.З.,

за участю секретаря Пославського Д.Б.,

представників апелянта Пензов С.В., Мартинич М.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Львові справу за апеляційною скаргою Закарпатської митниці на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2023 року (ухвалене головуючим суддею Гебеш С.А. об 11 год. 37 хв. у м. Ужгород, повне судове рішення складено 12 вересня 2023 року) у справі № 260/7217/23 за адміністративним позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Закарпатської митниці про визнання дії та бездіяльності протиправними,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до відповідача в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Закарпатської митниці від 11.08.2023 № 23UA7-KT про визначення коду товару за поданою митною декларацією № 23UA55U9 від 10.08.2023.

В обґрунтування позовних вимог вказував на те, що класифікацію товарів за УКТЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта. В даному випадку при визначені коду товару не було порушено правил класифікації, оскільки через митний кордон готувався до переміщення саме задекларований товар - корпуса дерев`яні букові для щіток та швабр 3 сорт, замовлений покупцем за контрактом № 1/20 від 20.10.2020, вимоги до якого узгоджені між продавцем - виробником фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 і покупцем фірмою «Maier Haushalspflege GmbH» у вказаному контракті. Позивач вказав на безпідставність зміни відповідачем УКТЗЕД на код УКТЗЕД .

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 07.09.2023 адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Закарпатської митниці від 11.08.2023 № 23UA47-KT про визначення коду товару за поданою митною декларацією № 23UA55U9 від 10.08.2023.

Приймаючи оскаржене рішення суд першої інстанції виходив з того, що рішення про визначення коду товару згідно якого, змінено опис та код товару згідно з УКТЗЕД з на є необґрунтованим, не підтверджуються належними, допустимими доказами, а відтак підлягає скасуванню, оскільки у спірному випадку мало місце поверхневе вивчення митним органом документів, наданих позивачем до митного оформлення (не витребувано додаткові документи, не досліджено інформацію щодо фірми «Maier Haushalspflege GmbH» та прийняття оскаржуваного рішення з елементами надмірного формалізму.

Вказане рішення в апеляційному порядку оскаржив відповідач, у апеляційній скарзі покликається на те, що оскаржуване рішення винесене з порушенням норм процесуального та матеріального права, з неповним з`ясуванням обставин справи та є незаконним, просить рішення суду першої інстанції скасувати та в прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову.

В апеляційній скарзі зокрема зазначає, що згідно поданих до митного оформлення документів, зокрема рахунку-фактури, назва товару зазначена українською мовою «корпуса дерев`яні букові для щіток та швабр 3 сорт», однак в доданому рахунку наявна назва товару іноземною мовою «blocks made of beech for making brushes», що перекладається як «блоки з бука для виготовлення щіток» та відрізняється як від назви українською мовою «корпуса» так і від назви в гр. 31 митної декларації «корпуса пилені (заготовки)», а тому враховуючи встановлені розбіжності між назвою товару, зазначеною в гр. 31 митної декларації, та фактичним описом товарів, зазначеним в акті митного огляду, а саме вигляд в якому представлено товар до митного оформлення, та наявність ознак неправильної класифікації товарів «дощечки та бруски» було прийнято рішення щодо класифікації товарів від 11.08.2023.

Відзив на апеляційну скаргу поданий не був. Відповідно до ч. 4 ст. 304 КАС України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Представники апелянта в судовому засіданні підтримали апеляційну скаргу та надали пояснення, просять апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову.

Позивач, в судове засідання на виклик суду не з`явився, явку уповноваженої особи не забезпечив, хоча належним чином був повідомлений, що не перешкоджає розгляду справи за його відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, представників апелянта, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, з наступних підстав.

З матеріалів справи слідує, що згідно з контрактом № 1/20 від 20.10.2020 укладеним з фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 (продавець) та фірми «Maier Haushalspflege GmbH», Федеративна республіка Німеччина (покупець), предметом контракту є товар згідно специфікацій або інвойсів до контракту, в даному випадку: корпуси пилені (заготовки) для щіток та швабр різного розміру, спеціальних форм, букові роду Fagus sylvatica L, 3 сорт.

Для митного оформлення декларантом були подані наступні товаросупровідні документи: митну декларацію № 23UA55U9 від 10.08.2023, CMR № 16 від 10.08.2023 (а.с. 9) та інвойс № 16 від 10.08.2023 (а.с. 8).

Позивачем в поданій митній декларації № 23UA55U9 від 10.08.2023 до митного оформлення визначено коду товару - УКТЗЕД .

Однак, всупереч декларації, відповідачем винесено рішення про визначення коду товару від 11.08.2023 № 23UA7-KT, яким замість коду було присвоєно код відповідно до Групи 44, Розділу ІХ Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, а саме лісоматеріали розпиляні уздовж, стругані, товщиною понад 6 мм, що не мають торцевих з`єднань.

Позивач вважаючи спірне рішення про визначення коду товару протиправним, звернувся до суду з відповідними позовними вимогами.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Частиною 1 ст. 246 Митного кодексу України (далі МК України) передбачено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Частиною 1 ст. 248 МК України передбачено митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно до частин 1, 6 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. Умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Як передбачено ст. 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно ст. 68 МК України ведення УКТЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частинами 1-5 ст. 69 МК України передбачено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Проаналізувавши наведені норми суд першої інстанції вірно зазначив, що класифікацію товарів за УКТЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, митний орган здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Процедуру ведення УКТЗЕД визначено Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428 (далі - Постанова № 428), пунктом 2, 3 якого передбачено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України Про Митний тариф України, що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Слід зазначити, що Митний тариф України встановлюється Законом України «Про Митний тариф України» від 04.06.2020 № 674-IX. Статтею 1 даного закону визначено, що митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами: Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил: (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше (пункт 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД).

Разом з цим згідно з пунктами 3, 4 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Враховуючи наведені норми колегія суддів зазначає, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.

Відповідно до п. 3 розд. І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (далі Порядок № 650) контроль правильності класифікації товарів - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Згідно із п. 1 розд. III Порядку № 650, декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Митного кодексу України, а посадові особи митного поста здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів.

Посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками (п. 2 розділу III Порядку № 650).

Пунктом 4 розділу III Порядку № 650 встановлено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема шляхом перевірки відповідності відомостей про товар та код товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Митного кодексу України.

Класифікація товару здійснюється відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, приміток, додаткових приміток до груп товарів, передбачених Законом України «Про Митний тариф України», Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що вказані правові вимоги чітко регулюють правила визначення коду товару. Відповідно, чіткими є ознаки діянь, які можуть кваліфікуватися як порушення таких правил. Ці ознаки не залишають місця для адміністративного розсуду при вирішенні митним органом питання, чи допустив декларант порушення правил класифікації товару. Тобто, обставини, за яких митний орган зобов`язаний самостійно визначити код товару, є чіткими та ясними.

Так, спірним у цій справі є вирішення питання про класифікацію товару між двома кодами згідно з УКТЗЕД, а саме між та

Як встановив суд першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що у поясненнях до товарної позиції 4407 вказано, що вироби цієї товарної позиції - лісоматеріали розпилені або розщеплені уздовж, розділені на шари або лущені, стругані або нестругані, шліфовані або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більше як 6 мм. За деяким винятком, до цієї товарної позиції включаються усі види деревинних матеріалів і лісоматеріалів будь-якої довжини завтовшки понад 6 мм, розпиляних чи колотих вздовж текстури деревини або одержаних струганням чи лущенням. За деяким винятком, до цієї товарної позиції включаються усі види деревинних матеріалів і лісоматеріалів будь-якої довжини завтовшки понад 6 мм, розпиляних чи колотих вздовж напрямку текстури деревини або одержаних струганням чи лущенням. До цих видів деревинних матеріалів і лісоматеріалів включають: брус, планки, обапіл, дошки, рейки і т.д., а також вироби, що вважаються рівноцінними розпиляним деревинним матеріалам або лісоматеріалам, які одержують під час обробки на краєобрубувальних верстатах і які мають дуже точні розміри; така обробка забезпечує вищу якість одержуваної поверхні, ніж розпилювання, і робить наступне обтісування непотрібним. До неї також включаються листи струганої чи лущеної деревини (одержані на ротаційному лущильному верстаті), а також планки і фризи для паркетного покриття, крім підданих профілюванню по будь-якому з країв чи площин (товарна позиція 4409). Вироби цієї товарної позиції можуть бути обтесані (незалежно від того, чи закруглюються під час цього кути, утворені двома суміжними ребрами), відшліфовані чи з`єднані торцями (наприклад, з`єднані у шип). До цієї товарної позиції також не включаються: (a) деревина начорно брусована, наприклад, грубо розпиляна (товарна позиція 4403); (b) деревинна тріска (деревина лущена та аналогічні продукти (товарна позиція 4404); (c) листи одношарової фанери або шпон для клеєної фанери (та інші деревинні матеріали, не зазначені в іншому місці УКТЗЕД), товщина яких не більше 6 мм (товарна позиція 4408); (d) пиломатеріали у вигляді профільованого погонажу по будь-якому з країв або площин товарної позиції 4409; (e) смужки клеєної фанери чи шпону для паркетного покриття підлоги (товарна позиція 4412); (f) вироби столярні та теслярські будівельні деталі (товарна позиція 4418).

Разом з цим, у поясненнях до товарної позиції 4417 зазначено, що це інструменти, оправи та ручки для інструментів з деревини, дерев`яні частини та ручки для мітел або щіток; шевські колодки та розтяжки для взуття, зокрема (4) дерев`яні частини мітел і щіток. Цим заготовкам обробленим чи необробленим надають форму головок мітел і щіток. Вони можуть іноді складатися з більш ніж однієї заготовки.

Суд першої інстанції вірно звернув увагу на те, що віднесення товару до відповідної позиції, а у даному випадку до позицій 4407 та 4417, ставиться в залежність від стану обробки деревини.

Як згадувалось вище, для митного оформлення декларантом були подані наступні товаросупровідні документи: CMR №16 від 10.08.2023 та інвойс №16 від 10.08.2023.

Згідно з контрактом №1/20 від 20.10.2020 укладеним з фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 (продавець) та фірми «Maier Haushalspflege GmbH», Федеративна республіка Німеччина (покупець), предметом контракту є товар згідно специфікацій або інвойсів до контракту, в даному випадку: корпуси пилені (заготовки) для щіток та швабр різного розміру, спеціальних форм, букові роду Fagus sylvatica L, 3 сорт.

Так, відповідач вказує на те, що задекларований позивачем товар являє собою вироби з деревини товщиною понад 6мм, які за зовнішнім виглядом являють собою розпилені, стругані букові дощечки, бруски та заготовки для щіток та швабр різних розмірів. У частині товару за зовнішнім виглядом наявні скошені та заокруглені краї, а також присутній отвір по центру заготовки, товар заявлений в позиції 4 рахунку за зовнішніми ознаками являє собою букові бруски розміром 292х59х30мм з обтесаними двома повздовжніми краями, а весь інший товар наявний у вигляді розпилених та струганих букових дощечок без додаткової обробки.

Судом першої інстанції та під час апеляційного розгляду, було здійснено візуальне дослідження фотографій із офіційного сайту фірми «Maier Haushalspflege GmbH», якими підтверджено, що вказана фірма виготовляє, зокрема і щітки за формами заготовок, які не мають обтесаних поздовжніх країв, скошених чи заокруглених країв або отворів по центру.

Згідно пояснень наданих позивачем у судовому засіданні в суді першої інстанції вказаний товар виготовляється у відповідності з наданими покупцем зразками та відповідними кресленнями.

Позивачем долучено до матеріалів справи технологічну схему виробництва задекларованого позивачем товару.

Із досліджених доказів наявних в матеріалах справи слідує, що форма заготовки, яку відповідач відніс до коду УКТЗЕД , використовується фірмою «Maier Haushalspflege GmbH» для виготовлення щіток, на які встановлюються лише спеціальні ручки за допомогою кріплених елементів та, які не потребують спеціальних отворів чи скошень країв або їх заокруглень, що не спростовано відповідачем.

Інформація із офіційного сайту фірми «Maier Haushalspflege GmbH» є у вільному доступі, однак не була взята до уваги митним органом.

Ба більше, як встановлено судом, кожна товарна позиція, зазначена позивачем в інвойсі має фабричний артикул готового продукту замовника та оплата за вказаний товар здійснюється за кожну окрему деталь.

Разом з цим, суд також врахує те, що позивач є учасником групового сертифікату FSC, тобто сертифікація ланцюга поставок підтверджує, що деревина, яка використовується у виробництві, постачається із відповідально керованих лісових господарств і простежується у всіх виробничих та торгових процесах від керівника лісового господарства до виробника кінцевої продукції.

Аналізуючи наведене вище, колегія суддів поділяє висновок суду першої інстанції, що у спірному випадку мало місце поверхневе вивчення митним органом документів, наданих позивачем до митного оформлення (не витребувано додаткові документи, не досліджено інформацію щодо фірми «Maier Haushalspflege GmbH» та прийняття оскаржуваного рішення з елементами надмірного формалізму.

Більше того, безпосередньо в оскаржуваному рішенні відсутнє будь-яке обґрунтування зміни коду товару.

Враховуючи досліджені письмові докази в їх сукупності, апеляційний суд вважає вірним висновок суду першої інстанції, що відповідач оскаржуваним рішенням про визначення коду товару безпідставно класифікував такий товар у товарній позиції згідно з УКТЗЕД.

А відтак, враховуючи все викладене вище, апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції, що відповідач не довів належними та допустимими доказами правомірність рішення про визначення коду товару від 11.08.2023 № 23UA7-KT, що має наслідком його скасування.

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

Згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на викладене вище, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції було правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення суду без змін. Доводи апеляційної скарги не спростовують рішення суду першої інстанції.

Щодо розподілу судових витрат, то такий у відповідності до ст. 139 КАС України не здійснюється.

Керуючись статтями 139, 229, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Закарпатської митниці залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2023 року у справі № 260/7217/23 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя С. М. Кузьмич
судді З. М. Матковська
В. З. Улицький
Повне судове рішення складено 07 грудня 2023 року