Справа № 826/5426/16
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2023-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні відводу судді

06 грудня 2023 року Справа 826/5426/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., розглянувши в письмовому провадженні заяви представника позивача Малиновської Е.С. про відвід судді в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, Департаменту земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації, за участю третьої особи Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду від заявника ОСОБА_1 через систему "Електронний суд" надійшла заява про встановлення контролю за виконанням рішення суду за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, Департаменту земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації, за участю третьої особи Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити дії.

Вказана справа "Замінник", протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями від 13.07.2023 розподілено на суддю Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.07.2023 прийнято до провадження адміністративну справу №826/5426/16, вирішено, що справа буде розглядатися за правилами загального позовного провадження, та розпочато підготовку справи до судового розгляду після надходження матеріалів адміністративної справи №826/5426/16 з Верховного Суду до Київського окружного адміністративного суду.

26.07.2023 адміністративна справа №826/5426/16 у кількості 16-ти Томів з Верховного Суду надійшла до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою суду від 02.08.2023 призначено судове засідання для розгляду заяву ОСОБА_1 про встановлення контролю за виконанням рішення суду у справі №826/5426/16 на 13 вересня 2023 року о 14:30 год.

13.09.2023 судом витребувано від Київської міської ради та Департаменту земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації докази по справі, та відкладено розгляд заяви ОСОБА_1 про встановлення контролю за виконанням рішення суду на 05.10.2023 року о 09:30год.

05.10.2023 представником Київської міської ради та Департаменту земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації подано до суду документи на виконання вимог ухвали.

17.11.2023 від представника Київської міської ради отримано заперечення за предметом поданої заяви.

Станом на 06.12.2023 судом не вирішено питання щодо розгляду заяви про встановлення контролю за виконанням рішення суду, враховуючи обставини оголошеного в країні воєнного стану та навантаження у роботі у зв`язку з прийнятим Законом України №2825-ІХ від 13.12.2022 "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду", та задля забезпечення судом сторонам можливості подання до суду пояснень та доказів згідно поданої заяви від позивачів про встановлення судового контролю.

06.12.2023 судом отримано від представника позивача Малиновської Е.С. заяви про відвід судді Войтович І.І. які зареєстровані через систему "Електронний суд" (27.11.2023 та 05.12.2023).

Вказані заяви мотивовані тим, що суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І. не може брати участь у розгляді цієї справи і підлягає відводу, оскільки у позивача наявні обставини, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді через не вирішення заяви про встановлення контролю за виконанням рішення суду, а відтак просить задовольнити заяви про відвід.

Вирішуючи подані заяви про відвід головуючого судді, суд враховує наступне.

Статтею 36 КАС України встановлено, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Частиною третьою статті 39 КАС України передбачено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд звертає увагу на те, що для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді під час вирішення справи, з підстав визначених ст. 36 КАС України.

Так, в якості підстави, яка викликає сумніви у неупередженості та об`єктивності судді під час розгляду справи, представник позивача зазначає про те, що суддею не вирішено подану заяву про встановлення контролю за виконанням рішення суду.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Як зазначено Верховним Судом України у постанові від 11.10.2006, суддя також не може брати участі у розгляді адміністративної справи і за наявності інших обставин, які можуть викликати сумнів у його неупередженості, однак конкретного і вичерпного переліку цих підстав не передбачено. Тобто, із змісту закону вбачається, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості.

Водночас, для того, щоб ці обставини можливо було покласти в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року "Про незалежність судової влади" визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Так, у справі Гаусшильдт проти Данії, Мироненко і Мартиненко проти України зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі Гаусшильдт проти Данії вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі Мироненко і Мартиненко проти України ).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Суд зазначає, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Ознайомившись з доводами заявника, викладеними у заявах про відвід судді Войтович І.І. суд дійшов до висновку, що викладені доводи є безпідставними та необґрунтованими.

Суд констатує, що не існує жодних обставин, які б могли викликати обґрунтований сумнів у неупередженості судді під час розгляду даної справи. Відсутні будь-які правові та фактичні підстави для висновку, що суддя прямо чи опосередковано заінтересовані в результаті розгляду справи.

У свою чергу, заявлення відводу з підстав незгоди з діями, прийнятими чи не прийнятими процесуальними рішеннями судді є прямим порушенням заявником вимог ч. 4 ст. 36 КАС України.

Відповідно до частини четвертої цієї статті, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно з частиною дванадцятою статті 40 КАС України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Заяви про відвід надійшли до суду у межах визначеного частиною четвертою статті 40 КАС України строку, визнавши при цьому відвід необґрунтованим, суд вважає за необхідне передати заяву про відвід судді та секретаря судового засідання у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу, для вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду що розглядає справу.

Керуючись статтями 36, 38, 39, 40, 248, 256 КАС України, суд

у х в а л и в:

1. Визнати заяви представника позивача Малиновської Е.С. про відвід судді Войтович І.І. у справі № 826/5426/16, - необґрунтованими.

2. Передати матеріали справи №826/5426/16 для вирішення питання про відвід судді Войтович І.І. суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу та визначений відповідно до статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення. Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Суддя Войтович І.І.