Справа № 340/6503/23
Суддя: К.М. ПРИТУЛА
Дата ухвалення: 2023-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/6503/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Притули К.М., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом КП "Долинське міське комунальне господарство" при Долинській міській раді, (вул. Нова 80-а, м.Долинська, Кропивницький район, Кіровоградська область, 28500, ) до Східного офісу Держаудитслужби (вул. Архітектора Паученка, 64/53, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, ) про визнання дій протиправними та зобов`язати вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді звернулось до суду із позовом, в якому просить визнати протиправним і скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області від 24.07.2023 «Про результати моніторингу закупівлі №б/н щодо закупівлі UA-2023-06-05-013775-a заходи з енергозбереження (придбання матеріалів: клей для мінеральної вати та пінополістиролу ДК 021:2015: 24910000-6; клей для армування мінеральної вати та пінополістиролу ДК 021:2015: 24910000-6; піна монтажна професійна ДК 021:2015: 24910000-6 для поточного ремонту господарським способом фасаду багатоквартирного житлового будинку №54 по вул. Соборності України, м. Долинська, Кропивницького району, Кіровоградської області».

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивачем була оголошена закупівля: заходи з енергозбереження (придбання матеріалів: клей для мінеральної вати та пінополістиролу ДК 021:2015: 24910000-6; клей для армування мінеральної вати та пінополістиролу ДК 021:2015: 24910000-6; піна монтажна професійна ДК 021:2015: 24910000-6 для поточного ремонту господарським способом фасаду багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 , UA-2023-06-05-013775-a.

Участь в закупівлі приймали два учасники: Товариство з обмеженою відповідальністю «Айбудмаркет» (далі - ТОВ «Айбудмаркет»), остаточна пропозиція - 305560,00 грн. та Товариство з обмеженою відповідальністю "Ніка Трейд Сервіс" (далі - ТОВ «Ніка Трейд Сервіс»), остаточна пропозиція - 307454,40 грн.

ТОВ «Ніка Трейд Сервіс», було визнано переможцем даних торгів.

Відповідачем було здійснено моніторинг процедури закупівлі - заходи з енергозбереження (придбання матеріалів: клей для мінеральної вати та пінополістиролу ДК 021:2015: 24910000-6; клей для армування мінеральної вати та пінополістиролу ДК 021:2015: 24910000-6; піна монтажна професійна ДК 021:2015: 24910000-6 для поточного ремонта господарським способом фасаду багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 , UA-2023-06-05-013775-a, за результатами якого складено висновок від 24.07.2023 про встановлення порушення законодавства у випадку - розгляду замовником та не відхилення тендерної пропозиції; порушення законодавства в частині не відміни замовником закупівлі.

Позивач вказує, що станом на дату проведення моніторингу умови Договору про закупівлю №133/23 від 30.06.2023, частково виконано, про що свідчать платіжні інструкції та видаткові накладні, товар поставлений на адресу замовника та використовується за цільовим призначенням.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5, 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», відповідач зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття зазначених заходів.

Не погодившись з вказаним висновком позивач звернувся до суду з даними позовом.

Ухвалою суду від 16.08.2023 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін (а.с.240).

05.10.2023 від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позов вимоги якого не визнаються та вказується, що за результатами проведеного моніторингу встановлено порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, що відображено у висновку, в зв`язку з чим просить в задоволенні позовних вимог відмовити.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

05.06.2023 року позивачем на веб-порталі Уповноваженого органу (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2023-06-05-013775-a) опубліковано оголошення про проведення відкритих торгів UA-2023-06-05-013775-a з предметом закупівлі «Придбання матеріалів: клей для мінеральної вати та пінополістиролу; піна монтажна професійна для поточного ремонту господарським способом фасаду багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 , код ДК 021:2015:24910000-6 клей, очікуваною вартість закупівлі 443550,00 грн».

05.06.2023 позивачем оприлюднено тендерну документацію для процедури закупівлі.

В процедурі закупівлі прийняли участь Товариство з обмеженою відповідальністю «Айбудмаркет» та Товариство з обмеженою відповідальністю "Ніка Трейд Сервіс".

Переможцем торгів стало ТОВ "Ніка Трейд Сервіс", остаточна пропозиція.

30.06.2023 року між позивачем та ТОВ "Ніка Трейд Сервіс" укладено договір № 133/23 про закупівлю товару (а.с.10-12).

Відповідно до п. 3.1. вказаного договору загальна ціна товару, який має поставитись за договором становила 307454,40 грн., що також підтверджується Специфікацією до договору.

Станом на дату звернення позивача до суду з даним позовом, товариству з обмеженою відповідальністю "Ніка Трейд Сервіс" сплачено грошові кошти в загальній сумі 307454,40 грн. згідно платіжних інструкцій №50 від 27.07.2023; №44 від 19.07.2023; №49 від 27.07.2023; №51 від 27.07.2023 (а.с.18-21).

Згідно видаткових накладних №1279 від 10.07.2023; №1219 від 06.07.2023; №1278 від 10.07.2023; №1282 від 11.07.2023 товариством з обмеженою відповідальністю "Ніка Трейд Сервіс" поставлено позивачеві предмет закупівлі за договором № 133/23 від 30.06.2023 на загальну суму 307454,40 грн. грн. (а.с.14-16).

Вищевказані обставини вказують на те, що фактично станом на дату (08.08.2023) звернення позивача до суду з даним позовом, договір № 133/23 від 30.06.2023 є виконаним.

Відповідачем на підставі наказу Східного офісу Держаудитслужби від 11.07.2023 № 48-з «Про початок моніторингу процедур закупівель», в т.ч. закупівлі здійсненої позивачем.

Внаслідок моніторингу відповідачем складено висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2023-06-05-013775-а від 24.07.2023 №163.

За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій установлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44, підпункту 1 пункту 51 «Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178.

За результатами аналізу питань визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі в річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону з урахуванням Особливостей, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом порушень не установлено.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які є значущими через необ`єктивне та упереджене визначення переможця відкритих торгів з особливостями, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення встановлених порушень вимог підпункту 2 пункту 44, підпункту 1 пункту 51 Особливостей, шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності договору.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку необхідно оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття зазначених заходів.

Вважаючи зазначений висновок таким, що не відповідає вимогам діючого законодавства та фактичним обставинам, позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

За змістом статті 1 Закону України від 26.01.93 № 2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі - Закон № 2939-XII) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до частини першої статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

За визначенням пункту 11 статті 1 Закону України від 25.12.2015 № 922-VIII "Про публічні закупівлі" (далі - Закон № 922-VIII), моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 7-1 Закону № 922-VIII, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися:

- інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

- інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

- інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю;

- дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Відповідно до частин 6, 7 ст.8 Закону № 922 за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Суд звертає увагу, що розділом 3 оскаржуваного висновку відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення встановлених порушень вимог підпункту 2 пункту 44, підпункту 1 пункту 51 Особливостей, шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності договору.

Суд зазначає, що такий захід реагування у вигляді припинення зобов`язання за укладеним договором, що наразі фактично виконаний, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.

Однак, зауваження відповідача та його доводи жодним чином не свідчать про створення загрози корупційним діям і зловживанням.

На переконання суду дії позивача не пов`язані із не забезпеченням прозорого здійснення закупівель, та не сприяли проявам корупції у цій сфері чи порушенню добросовісної конкуренції.

При цьому, судом мають враховуватися принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.

Статтею 10 п. 7 Закону №2939 передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства.

Проте ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.

Крім того, відповідно до ст. 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Більше того, відповідачем у оскаржуваного висновку зазначається, що за результатами аналізу питань визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі в річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону з урахуванням Особливостей, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом порушень не установлено.

Тобто, сам відповідач фактично констатує, що підстави для припинення зобов`язань за договором відсутні.

Суд зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою про припинення зобов`язань щодо укладеного за результатами публічної закупівлі договору.

З огляду на такі обставини суд вважає, що зобов`язання відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у даному випадку є непропорційним.

Критерій «пропорційності» передбачає, що не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються.

Оскаржуваний висновок не відповідає критерію «пропорційності», оскільки вимога припинити зобов`язання за договором з переможцем публічної закупівлі, який станом на час ухвалення судового рішення у цій справі виконує умови укладеного договору та будь-яких претензій ані позивач, ані відповідач до умов його виконання не висувають, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що вимога про зобов`язання позивача вжити заходів щодо припинення зобов`язань за укладеним договором з переможцем закупівлі у розділі 3 висновку за встановлених обставин є необґрунтованою.

Суд також звертає увагу на те, що в ході проведення моніторингу закупівель відповідачем не було встановлено порушення, яке має негативний вплив для бюджету, у спірному висновку не зазначено щодо неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, не встановлено обставин що створюють загрозу корупційним діям та зловживанням з боку учасників торгів.

Отже, сукупність вказаних вище обставин свідчать про те, порушення встановленні відповідачем у висновку про результати моніторингу закупівлі від 24.07.2023 за ідентифікатором закупівлі UA-2023-06-05-013775-a не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи.

Частиною 2 ст. 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатись на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно ст. 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні та оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно зі ст. 249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Доказів понесення витрат на правничу допомогу на дату винесення рішення судом не встановлено.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю, а понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 77, 132, 139, 143, 243-246 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області від 24.07.2023 «Про результати моніторингу закупівлі №б/н щодо закупівлі UA-2023-06-05-013775-a заходи з енергозбереження (придбання матеріалів: клей для мінеральної вати та пінополістиролу ДК 021:2015: 24910000-6; клей для армування мінеральної вати та пінополістиролу ДК 021:2015: 24910000-6; піна монтажна професійна ДК 021:2015: 24910000-6 для поточного ремонту господарським способом фасаду багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 ».

Стягнути з Східного офісу Держаудитслужби за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді судові витрати по сплаті судового збору у сумі 2684,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду К.М. ПРИТУЛА