Справа № 420/10013/23
Суддя: Федусик А.Г.
Дата ухвалення: 2023-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2023 р.м. ОдесаСправа № 420/10013/23

Перша інстанція: суддя Пекний А.С.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Федусика А.Г.,

суддів: Бойка А.В. та Шевчук О.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 серпня 2023 року по справі за позовом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про припинення права на виконання будівельних робіт, набутих на підставі повідомлення про початок будівельних робіт,-

В С Т А Н О В И В:

У травні 2023 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі УДАБК) звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в якому просило припинити право на виконання будівельних робіт, набутих на підставі повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 11.08.2020 №ОД53 «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Михайленко Євгеном здійснено перевірку достовірності даних у поданій відповідачами декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 13.03.2023 року №ОД39 на об`єкт - «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 ». У цій декларації зазначено в якості документу, що дає право на виконання будівельних робіт повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) від 11.08.2020 року №ОД53. Надалі посадовою особою УДАБК разом із представниками Департаменту земельних ресурсів та Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради, а також Малиновської районної адміністрації Одеської міської ради 16 березня 2023 року проведено комісійне обстеження об`єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час обстеження встановлено, що фактично проведені будівельно-монтажні роботи з реконструкції частини домоволодіння за вказаною адресою не відповідають документам, що дають право на виконання будівельних робіт, а саме: змінено геометричні розміри прибудови та в свою чергу захоплено територію загального користування (двору). Замість реконструкції частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані, відповідачами фактично виконані роботи з демонтажу прибудови №11-3 геометричними розмірами 2,30x2,28 метрів відповідно до технічного паспорту від 19.11.2015 року № б/н та будівництва нової прибудови розміром 4,05x3,47 метрів.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 21 серпня 2023 року позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апелянт просив його скасувати та ухвалити нове про задоволення позову повністю.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення скарги з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі нотаріально посвідченого договору дарування від 07.11.2017 року відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є власниками (у рівних частках кожен) 3/25 часток домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який в цілому складається з трьох житлових будинків, означених в схематичному плані під літерами «А, Б, Г», загальною площею 330 кв.м., у тому числі житловою 212 кв.м., та надвірних споруд «В, Д, Е, З, И, К, Л, Н» - сараї, «Ж» - уборна, 1 мостіння, №1 забор, яке розташоване на земельній ділянці розміром 627 кв.м.

УДАБК 11.08.2020 року зареєстровано за №ОД53 подане відповідачами повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з відомостями, наведеними у згаданому повідомленні, проектну документацію розроблено ПрАТ «Інпроектсервіс», головний архітектор проекту ОСОБА_3 , технічний нагляд здійснює ОСОБА_4 , експертизу проекту будівництва здійснено ТОВ «Перша приватна експертиза», експертний звіт від 11.10.2018 №13/11-10/145/А. Загальна площа об`єкту відповідно до проектної документації зазначена 30,1 кв.м., у тому числі житлова 11.8 кв.м., допоміжна площа 18,3 кв.м., поверховість 2, будівельний об`єм 110,0 куб.м.

Відповідачами 13.03.2023 року за №ОД39 подано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 .

Головним спеціалістом інспекційного відділу №2 УДАБК Михайленком Є.М. здійснені заходи щодо перевірки достовірності даних у поданій декларації, у тому числі із представником Малиновської районної адміністрації Одеської міської ради та з залученням представника Департаменту земельних ресурсів Одеської міської ради та Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради 16.03.2023 року проведено комісійне обстеження об`єкту будівництва за адресою: м.Одеса, пров.Вокзальний, 5.

Відповідачі участі у обстеженні не брали, відомості щодо їх повідомлення про його проведення не надано.

За результатами цього обстеження посадовими особами, які його проводили, складено акт від 16.03.2023 року, за змістом якого ними встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 фактично виконані роботи з реконструкції частини домоволодіння шляхом демонтажу прибудови №11-3 геометричними розмірами 2,30x2,28 метрів відповідно до технічного паспорту від 19.11.2015 року №б/н (який був наданий листом КП «Бюро технічної інвентаризації» ОМР від 15.03.2023 № 821/03.01-06) та будівництва нової прибудови, фактичні розміри якої прибудови становлять 4,05x3,47 метрів, у той час як відповідно до повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 11.08.2020 №ОД553 реконструкція мала здійснюватись без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані.

Вважаючи, що є підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом, а саме: забудова провадиться зі зміною геометричних розмірів без належно затвердженого проекту будівництва, УДАБК з посиланням на статтю 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» звернувся із цим позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції вказав, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Однак в даному випадку позапланова перевірка взагалі не призначалась, а відтак позивачем не було здійснено заходів державного архітектурно-будівельного контролю, результати якого надавали би позивачу право на звернення до суду із позовом про припинення права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Водночас, нормами Закону № 3038-VI та Порядку № 553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавства щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Також суд вказав, що законодавством регламентовано чітку процедуру проведення органами архітектурно-будівельного контролю перевірок у сфері містобудівної діяльності та підстави для вжиття заходів реагування шляхом звернення до суду з відповідним позовом у разі виявлення недостовірних даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт чи в зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Разом з тим, у випадку проведення зазначеної перевірки її результати мають бути зафіксовані у відповідному акті, який є джерелом доказів установлених порушень.

При цьому, обов`язку контролюючого органу щодо складання акта за результатами проведеної перевірки кореспондує право суб`єкта містобудівної діяльності отримати копію такого акта, ознайомлюватись з ним, подати свої заперечення, зауваження або пояснення щодо його змісту та/або висновків.

Саме результати перевірки як заходу державного архітектурно-будівельного контролю, оформлені відповідним актом, можуть підтверджувати факт виявлення недостовірних даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт чи в зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Натомість позивачем належними і допустимими доказами не підтверджено його доводи щодо недостовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції (в частині досліджуваних) правильними і такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України в частині, з огляду на таке.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями ст.2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про основи містобудування» державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Згідно до ч.2 ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон) у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

З наведеного вбачається, що законом визначено підставою для звернення до суду з позовом про скасування реєстрації декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних.

Поряд з цим, закон передбачає, що відповідний орган в передбачений законом спосіб має виявити вказаний факт (порушення), який своєю чергою і є підставою для звернення до суду.

Так, положеннями статті статті 41 Закону передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема:

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю використовує відомості з електронної системи з метою здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю.

З наведеного можна дійти висновку, що органи державного архітектурно-будівельного контролю саме під час перевірки встановлюють достовірність даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та перевіряють наявність або відсутність факту самочинного будівництва об`єкта.

Поряд з цим, з матеріалів справи вбачається, а позивачем не спростовано, що в межах даних спірних правовідносин УДАБК не було призначено ні планової, ні позапланової перевірки, що свідчить про відсутність факту проведення позивачем заходу державного архітектурно-будівельного контролю в розумінні Закону та є підставою для висновку про не набуття позивачем права на звернення до суду з даним позовом.

Наведені висновки по суті узгоджуються з постановою Верховного Суду від 27 червня 2023 року № 320/9108/21.

Так, у вказаній справі Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 з вимогами припинити право на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція нежитлових приміщень з № 7 по № 24, дві вітрини (в літ. А) на вул. Михайла Бойчука, буд. 34 у Печерському районі м. Києва» від 10.11.2021 № КВ70; скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт: «Реконструкція нежитлових приміщень з № 7 по № 24, дві вітрини (в літ. А) на вул. Михайла Бойчука, буд.34 у Печерському районі м.Києва» від 02.04.2021 № КВ15.

У вказаній справі касаційний суд зазначив: «Лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок та оформлення її результатів є належними та допустимими доказами наявності порушень з боку суб`єкта містобудування, у тому числі й здійснення самочинного будівництва.

Своєю чергою недотримання контролюючим органом вимог Порядку №553 щодо оформлення результатів перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.

Зазначені вимоги не є формальними, оскільки за приписами статті 41 Закону №3038-VI та Порядку №553 саме під час перевірки встановлюється дотримання законодавства при розробці проектної документації, достовірність інформації в деклараціях про початок будівельних робіт та готовність об`єкта до експлуатації, у тому числі щодо права проведення будівельних робіт, власності, обсягу робіт та площі приміщень.».

Стосовно посилань позивача на Постанову КМУ від 13.03.2022 року №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» суд зазначає таке.

Так, вказаною Постановою КМУ припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента від 24.02.2022 №64 «Про введення воєнного стану в України».

На думку колегії суддів, у позивача за загальним правилом відсутня можливість проведення заходів архітектурно-будівельного контролю на період дії воєнного стану в Україні, оскільки Постанова КМУ від 13.03.2022 №303 є чинною.

Поряд з цим, пунктом 2 вказаної постанови визначено, що протягом періоду воєнного стану здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) в окремих сферах, зокрема за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, можливе виключно на підставі рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері.

Водночас, з матеріалів справи вбачається, що позивачем не було вчинено жодних належних дій з урахуванням актуального законодавства з метою здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю стосовно відповідачів, вчинення яких (дій) дозволило б позивачу провести позапланову перевірку відповідно до діючого законодавства.

Таким чином, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку стосовно спірних правовідносин щодо відмови в задоволенні позову.

Доводи апеляційної скарги, яким була дана оцінка в мотивувальній частині рішення, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін, відповідно до приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 серпня 2023 року без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Федусик
Судді А.В. Бойко О.А. Шевчук