Справа № 520/27351/23
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2023-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

05 грудня 2023 року Справа № 520/27351/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Сагайдака В.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" ( , просп. Героїв Харкова, 135А,м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н,61001, ) до Харківської митниці Держмитслужби (вул. Короленка, буд. 16Б,м. Харків,61003, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати противоправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2023/000165/2 від 31.03.2023р. та Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2023/000170.

- стягнути з Харківська митниця Держмитслужби на користь Приватне підприємство «Торговий дім «Золота миля» (ідентифікаційний код 34470937, місцезнаходження: 61001, Харківська область, місто Харків, проспект Героїв Харкова, будинок 135-А) судові витрати на послуги адвоката у сумі 5 000,00 грн.

- стягнути з Харківська митниця Держмитслужби на користь Приватне підприємство «Торговий дім «Золота миля» (ідентифікаційний код 34470937, місцезнаходження: 61001, Харківська область, місто Харків, проспект Героїв Харкова, будинок 135-А) судовий збір у сумі 5 368,00грн.

В обґрунтування позову зазначив, що за приписами законодавства у рішенні про коригування заявленої митної вартості, відповідач повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, зазначити докладну інформацію і джерела, які використовуватися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.

Сторони були належним чином повідомлені про прийняття позовної заяви до розгляду, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення.

У відзиві на позовну заяву відповідач наголосив на тому, що виникли підстави для більш детального аналізу умов зовнішньоекономічної операції щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості. На підставі викладеного просив відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

Керуючись приписами ст.ст. 171, 257, 258 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Як вбачається з матеріалів справи 30.03.2023 року ПП «Торговий Дім «Золота Миля» було подано до Харківської митниці Держмитслужби електронну митну декларацію яка була прийнята митним органом з присвоєнням їй номера № 23UA14U6 щодо оформлення товару Кокосова стружка низької жирності гатунок fine 24500,00кг., без барвників, без вмісту генетично модифікованих організмів, без додавання цукру та інших підсолоджуючих речовин, являє собою висушену та подрібнену м`якоть кокосового горіху, у вигляді дрібних гранул з низьким вмістом жиру (масова частка жиру 47,74%) для використання у харчовій промисловості та кулінарії, розфасована у паперові мішки по 25кг, що надійшов в рамках Контракту № BO-135-170817 від 17.08.2017 р. з Компанією KARA МАRKETING (M) SDN BHD. Специфікацією №15 від 13.12.22р. до Контракту № BO-135-170817 від 17.08.2017 р. передбачено поставку Кокосова стружка низької жирності (› 50%), в кількості 24 500,00 кг, ціна товару 1,08 дол. США/кг, вартістю 26 460,00 доларів США на умовах поставки FOB, Сінгапур (INCOTERMS 2020).

Товар має бути відвантажений з порту виробника не пізніше ніж 15.01.23р. Умови оплати на дану поставку товару 30% передоплата; - 70% при отриманні копій відвантажувальних документів, заявлених у п. 2.4. Контракту BO-135-170817 від 17.08.2017р. На підтвердження заявленої у митній декларації № 23UA14U6 від 30.03.2023р. митної вартості товару, яка становить 33 812,66 доларів США та відповідно 1 236 481,77грн. разом з декларацією позивачем до митного органу були надані наступні документи:

Cертифікат якості 16762 від 17.01.2023 Пакувальний лист б/н від 19.01.2023 Проформа инвойс PI2022-KR01 від 13.12.2022 Інвойс № 005B/PSG-KM/TT/I/2023 від 19.01.2023 СMR б.н від 23.03.2023 СMR б.н. від 23.03.2023 Т1 MRN23PL322080NS5SJX30 від 23.03.2023 Т1 MRN23PL322080NS5SJX72 від 23.03.2023 Фітосанітарний сертифікат № 5800412 від 19.01.2023 Сертифікат походження 1000150/TBL/2023 від 20.01.2023 Платіжне доручення 333 від 06.02.2023 Платіжне доручення 277 від 15.12.2022 Транспортний рахунок 31 від 21.03.2023 Транспортний рахунок від 15.03.2023 Транспортний рахунок від 15.03.2023 Транспортний рахунок CA000001572 від 23.03.2023 Транспортний рахунок 365 від 23.03.2023 Довідка про транспортні витрати б/н від 30.03.2023 Прайс-лист б/н від 13.12.2022 Специфікація № 15 13.12.2022 Контракт № BO-240-190722 від 19.07.2022 Додаткова угода 1 від 10.01.2020 Додаткова угода 2 від 01.03.2023 Договір на перевезення UA00069121 від 20.09.2021 Договір на перевезення TO 1808 від 18.08.2022 Договір на перевезення TO5/12 від 05.12.2016 Договір на перевезення TО 16/01 від 16.01.2023 Сертифікат про відсутність ГМО 16762 від 17.01.2023 Декларація виробника б/н від 17.01.2023 Серт. аналізу AFINE/16762/1723 від 17.01.2023 Лист виробника б/н від 17.01.2023 Лист б/н від 02.01.2023 Cпецифікація до інвойсу від 22.03.2023

30.03.2023 року митницею було направлено запит (Повідомлення) б/н до МД №23UA14U6 декларанту, в якому зазначено, що подані до митного оформлення документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари та додатково запрошені наступні документи: 1. Попередні оформлення ідентичного товару; 2. Договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 3. Рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4. Ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 5. Закупочні документи у виробника товару (сировини): декларація, рахунки, контракти, тощо; 6. Документи щодо транспортних витрат (платіжні документи, банківські документи щодо здійснення оплати); 7. Копію митної декларації країни відправлення; 8. Каталоги, специфікації, пропозиції, прейскуранти (прайс-листи на умовах EXW) виробника товару на дату специфікації або інвойсу; 9. Висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями (ДП «Держзовнішінформ», ДП «Укрпромзовнішекспертиза»), та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

31.03.2023р. (вих. № 23/12/72) року ПП «Торговий Дім «Золота Миля» були надані митному органу пояснення в яких зазначено, що згідно наданих декларантом документів можливо визначити всі складові митної вартості оцінюваних товарів за ціною угоди, а декларантом надано вичерпний перелік документів згідно норм митного Кодексу України щодо підтвердження складових частин заявленої митної вартості оцінюваного товару за ціною угоди та методу її визначення. Щодо запрошених додаткових документів, повідомлено наступне: 1. Попередні оформлення ідентичного товару є в базі даних митниці; 2. Договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається ПП «Торговий дім «Золота миля» не укладало таких угод; 3. Рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту) - ПП «Торговий дім «Золота миля» не має таких рахунків; 4. Ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів повідомляємо, що такі договори не укладались; 5. Закупочні документи у виробника товару (сировини): декларація, рахунки, контракти, тощо такі документи відсутні, виробник вказаний в договорі та інших супровідних документах на товар, всі інші перемовини між постачальником та виробником товару складають їхню комерційну таємницю. 6. Документи щодо транспортних витрат (платіжні документи, банківські документи щодо здійснення оплати) було надано, додатково надаємо свіфти; 7. Копію митної декларації країни відправлення було надано у пакеті документів до ВМД; 8. Каталоги, специфікації, пропозиції, прейскуранти (прайс-листи на умовах EXW) виробника товару на дату специфікації або інвойсу було надано разом з митною декларацією сецифікації, калькуляцію, прайс лист. 9. Висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями (ДП «Держзовнішінформ», ДП «Укрпромзовнішекспертиза»), та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини відсутні.

31.03.2023 року Харківською митницею Державної митної служби України було відмовлено у оформленні (випуску) товарів, складено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2023/000170 та прийнято рішення про коригування митної вартості № UA807000/2023/000165/2. Цінової інформації (ціни договорів) щодо вартості ідентичних товарів в розумінні ст.59 та з урахуванням ст.61 МКУ у максимально найближчий до дати експорту оцінюваного товару в Україні термін у митниці не виявлено (згідно даних ПІК «Інспектор»).

У зв`язку з чим, митну вартість товарів визначено згідно ст.60 МКУ за методом визначення митної вартості за ціною ідентичних та подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено. З урахуванням викладеного, Харківська митниця Держмитслужби не зважаючи на документи позивача, в підтвердження заявленої митної вартості на товар Кокосова стружка низької жирності гатунок fine 24500,00кг., без барвників, без вмісту генетично модифікованих організмів, без додавання цукру та інших підсолоджуючих речовин, являє собою висушену та подрібнену м`якоть кокосового горіху, у вигляді дрібних гранул з низьким вмістом жиру (масова частка жиру 47,74%) для використання у харчовій промисловості та кулінарії, розфасована у паперові мішки по 25кг., за основним методом (ціною договору), визначає ціну на імпортований товар «Кокосова стружка низької жирності» за другорядним методом (за ціною договору щодо подібних товарів) на рівні 2,31 доларів США/кг. При цьому, в оскаржуваному рішенні відсутня будь-яка інформація, що було взято за обґрунтування ціни ідентичних чи подібних товарів.

Не погоджуючись із діями суб`єкта владних повноважень, та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся за захистом своїх прав до Харківського окружного адміністративного суду.

По суті спірних вимог суд зазначає наступне.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 257 Митного кодексу України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

При цьому, п. 23 ч. 1 ст. 4 Митного кодексу України передбачено, що митним оформленням є виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Митні формальності, відповідно до п. 29 ч. 1 ст. 4 Митного кодексу України, становлять сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і органами доходів і зборів з метою дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Як передбачено положеннями ст. 248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Згідно з ч. 8 ст. 257 Митного кодексу України, митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться, окрім іншого, відомості щодо митної вартості товарів та методу її визначення.

Вартість товарів, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари та використовується для митних цілей, виходячи з положень ч.1 ст. 49 Митного кодексу України, є митною вартістю товарів, що переміщуються через митний кордон України.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 Митного кодексу України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Одночасно з митною декларацією у випадках, передбачених митним кодексом України, виходячи з ч. 1 ст. 53 Митного кодексу України, декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України підставами для видання органом доходів і зборів письмової вимоги про подання платником додаткових документів є: 1) розбіжності у вже наданих документах, які мають вплив на правильність визначення митної вартості; 2) наявність ознаки підробки поданих документів; 3) відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Крім того, положеннями ч. 4 ст. 53 Митного кодексу України визначено, що обґрунтоване припущення Митниці про існування взаємозв`язку між продавцем і покупцем дозволяє додатково витребувати інформацію, зокрема, про вартість товару в звичайних умовах.

Відповідно до ч. 2 ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Суд вважає необхідним зазначити, що якщо митним органом виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, керуючись ч.1 ст. 55 Митного кодексу України, органом доходів і зборів приймається рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту.

Відповідно до ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Отже, виходячи з положень ст. 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів є визначення митної вартості товарів за ціною договору.

Суд вказує, що якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Згідно із ч. 4 ст. 58 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

При цьому, відповідно до п.п. 5, 6, 7 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, 1) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 2) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 3) витрати на страхування цих товарів.

Згідно з ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Суд зазначає, що приписами ч. 3 ст. 54 Митного кодексу України передбачено, що за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно правової позиції, викладеної в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 09.10.2014 р. по справі №К/800/39236/14, відомості з інформаційних баз даних відповідача мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митницею відповідних рішень та з об`єктивних причин не можуть містити усієї інформації, що стосується товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є беззаперечним доказом для підтвердження висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару.

В цьому випадку митний орган повинен здійснити дослідження документів щодо поставки товару з метою встановлення доказів, які підтверджують сумнів у правильності визначення митної вартості товару та довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає право вчиняти дії, спрямовані на коригування митної вартості товару.

За позицією Верховного Суду, висловленою в постанові від 23.02.2021 р. у справі № 805/5039/16-а, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України митна вартість використовується для нарахування митних платежів, тому збільшення митної вартості призводить до збільшення розміру податків, належних до сплати з позивача.

Проаналізувавши матеріали справи суд зазначає, що митний орган не вказав, який саме документ містить розбіжності, та які конкретно були розбіжності. Крім цього, у запиті митний орган не зазначив які саме розбіжності містилися в товаросупровідних документах, а тому декларант був позбавлений можливості усунути сумніви, які виникли у митного органу, на етапі консультацій перед винесенням рішення про коригування митної вартості.

До того ж, відповідачем у жодному документі не зазначено та не надано доказів того, що надані позивачем документи містять розбіжності або ознаки підробки. Відповідач не надав підтверджень того, що декларант у декларації митної вартості зазначив не усі складові числового значення митної вартості, неправильно здійснив розрахунок.

Тобто наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди подібні (аналогічні) товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Отже, суд дійшов висновку, що, прийнявши рішення про коригування митної вартості, відповідач діяв неправомірно, оскільки митна вартість є базою для визначення розміру належних до сплати позивачем митних платежів: мита та податку на додану вартість, наслідком коригування митної вартості товарів є збільшення розміру цих платежів.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень не надав до суду достатні, беззаперечні докази в обґрунтування обставин, на яких ґрунтується його відзив, і не довів правомірності його дій.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до приписів ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст.8, 9, 10, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 257, 258, 262, 278 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" ( , просп. Героїв Харкова, 135А,м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н,61001, ) до Харківської митниці Держмитслужби (вул. Короленка, буд. 16Б,м. Харків,61003, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, задовольнити.

Визнати противоправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2023/000165/2 від 31.03.2023р. та Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2023/000170.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Харківської митниці Держмитслужби (вул. Короленка, буд. 16Б,м. Харків,61003, ) на користь Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" ( , просп. Героїв Харкова, 135А,м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н,61001) суму судового збору у розмірі 5 368,00грн ( п`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Харківської митниці Держмитслужби (вул. Короленка, буд. 16Б,м. Харків,61003, ) на користь Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" ( , просп. Героїв Харкова, 135А,м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н,61001) суму витрат на правничу допомогу у розмірі 5 000,00грн ( п`ять тисяч гривень).

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 05 грудня 2023 року.

Суддя Сагайдак В.В.