Справа № 240/32002/21
Суддя: Моніч Б.С.
Дата ухвалення: 2023-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/32002/21

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Липа Володимир Анатолійович

Суддя-доповідач - Моніч Б.С.

06 грудня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Моніча Б.С.

суддів: Залімського І. Г. Кузьмишина В.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 30 серпня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним рішення,

В С Т А Н О В И В :

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ, КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області, в якому просила визнати протиправним рішення у формі наказу від 27.09.2021 №20-дс начальника Головного управління ДПС у Житомирській області про притягнення її до дисциплінарної відповідальності.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що у ході розгляду дисциплінарної справи нею надавалися пояснення з приводу обставин, що стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, з підтверджуючими документами, проте її пояснення безпідставно не були враховані Дисциплінарною комісією при прийнятті рішення про наявність у її діях дисциплінарного проступку.

ІІ. ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 30 серпня 2023 року позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення у формі наказу від 27.09.2021 №20-дс начальника Головного управління ДПС у Житомирській області про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 908,00 грн.

ІІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 17.09.2020 по 18.01.2021 обіймала посаду начальника Бердичівського відділу податків і зборів з юридичних осіб та економічного аналізу управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Житомирській області.

19.01.2021 ОСОБА_1 було переведено на посаду начальника Бердичівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Житомирській області.

На виконання вимог розпорядження Головного управління ДПС у Житомирській області №81-р "Про проведення тематичної перевірки" проведено тематичну перевірку організації роботи Бердичівського сектору податків і зборів з юридичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування юридичних осіб ГУ ДПС з питання контролю за дотриманням законодавства при адмініструванні земельного податку та орендної плати за період з 01.01.2017 по 01.10.2021.

Перевіркою встановлено, що ОСОБА_1 у своїй роботі допущено неналежне виконання посадових обов`язків, порушено вимоги Посадової інструкції, що призвело до відсутності дієвого контролю за поданням ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" податкових декларацій з плати за землю за 2017-2021 роки та сплати відповідних податкових зобов`язань.

На підставі наказу від 18.08.2021 №561-дк ГУ ДПС у Житомирській області "Про порушення дисциплінарного провадження" щодо ОСОБА_1 , начальника Бердичівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Житомирській області, порушено дисциплінарне провадження.

За висновками Дисциплінарної комісії, ОСОБА_1 у період перебування на посаді начальника Бердичівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Житомирській області (з 17.09.2020 по 18.01.2021), допущено порушення вимог пп. 2.2.16, пп. 2.2.18, пп. 2.2.19 та пп. 2.2.21.29 розділу 2 Положення про Бердичівський відділ податків і зборів з юридичних осіб та економічного аналізу управління податкового адміністрування ГУ ДПС, затвердженого начальником ГУ ДПС ОСОБА_2 30.09.2020.

Такий висновок пов`язаний, зокрема, у зв`язку з неналежним виконанням службових обов`язків ОСОБА_1 та низьким рівнем організації роботи під час перебування на посаді начальника Бердичівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Житомирській області у період з 17.09.2020 по 18.01.2021, недостатнім рівнем управлінського впливу на підлеглих, незабезпечення вимогливості до працівників щодо чіткого, своєчасного та якісного виконання обов`язків і функцій, передбачених Положенням про відділ.

У ході розгляду дисциплінарної справи ОСОБА_1 надавалися пояснення з приводу обставин, що стали підставою для порушення дисциплінарного провадження з підтверджуючими документами.

Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Житомирській області, вивчивши матеріали дисциплінарного провадження, дійшла висновку про наявність у діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку та підготувала подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Житомирській області від 20.09.2021 №321/06-30-02-14.

Рішенням начальника Головного управління ДПС у Житомирській області у формі наказу від 27.09.2021 №20-дс застосовано до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

Позивач, вважаючи, що висновки Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Житомирській області, викладені у поданні від 20.09.2021 №321/06-30-02-14, про наявність у її діях дисциплінарного проступку, які стали підставою для прийняття наказу від 27.09.2021 №20-дс ГУ ДПС у Житомирській області про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, є безпідставними та необґрунтованими, звернулась до суду з позовом.

IV. ОЦІНКА СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. Застосування такого виду дисциплінарного заходу можливе лише за наявності усіх перелічених обставин.

Лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм при обранні виду дисциплінарного стягнення не є належним обґрунтуванням оскаржуваного наказу.

Суд дійшов висновку, що відповідачем за наслідками дисциплінарного провадження належного висновку про наявність у діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку з урахуванням характеру проступку, обставин, за яких вчинялись певні дії, не сформовано та не обґрунтовано, а тому оскаржуваний наказ №20-дс від 27.09.2021 підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

V. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Не погоджуючись із такими судовим рішенням, Головне управління ДПС у Житомирській області подало апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, неповне з`ясування обставин справи та невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 серпня 2023 року та відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що начальником Бердичівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС Книш Наталією не забезпечено виконання вимог посадової інструкції державного службовця. Відповідно до оскаржуваного наказу за вчинення дисциплінарного проступку - невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, порушення вимог пунктів 2.2.16, 2.2.18, 2.2.19 та 2.2.21.29 пункту 2.2. розділу 2 Положення про Бердичівський відділ податків і зборів з юридичних осіб та економічного аналізу управління податкового адміністрування ГУ ДПС, начальником Бердичівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС Книш Наталією, за період роботи на посаді начальника Бердичівського відділу податків і зборів з юридичних осіб та економічного аналізу управління податкового адміністрування ГУ ДПС (з 17.09.2020 по 18.01.2021), що призвело до відсутності контролю за поданням ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" податкових декларацій з плати за землю та з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за 2017-2021 роки та сплати відповідних податкових зобов`язань.

Стверджує, що до позивача законно та правомірно застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

Позивач подала відзив на апеляційну скаргу відповідача, в якому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, зазначивши, що рішення суду першої інстанції є правомірним та відповідає вимогам чинного законодавства.

VI. ОЦІНКА АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Апеляційний суд, перевіривши доводи апеляційної скарги, виходячи з меж апеляційного перегляду, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), а також, надаючи оцінку правильності застосування судом норм матеріального чи порушення норм процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII "Про державну службу" (далі Закон № 889-VIII).

Відповідно до ч.1 ст. 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною 1 ст. 65 Закону №889-VIII визначено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно ч.2 ст.65 цього Закону дисциплінарними проступками, зокрема, є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (п.5 ч.2 ст.65 Закону №889-VIII).

Отже, підставою для дисциплінарної відповідальності є вчинення державним службовцем діяння, яке містить склад дисциплінарного проступку як винної поведінки (дії або бездіяльності), вчиненої всупереч вимогам нормативного документу, яким визначено зміст та обсяг його посадових обов`язків. Для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності.

Згідно ч.1 ст. 66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч. 3 ст. 66 Закону №889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

За правилами ст. 68 Закону №889-VІІІ дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Відповідно до ч.1 ст. 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення (ч. 10 ст.69 Закону)

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку (ч. 11 ст. 69 Закону).

Відповідно до ч.1 ст.73 вказаного Закону з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Частиною 2 статті 73 Закону №889-VIII визначений перелік інформації та документів, що повинна містити дисциплінарна справа, зокрема, пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 Закону №889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Частиною 1 ст. 74 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 77 Закону №889-VІІІ рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

Щодо суті порушень, за вчинення яких позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, суд зазначає таке.

Згідно з п. 21.1 ст. 21 Податкового Кодексу України посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами (21.1.1); забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій (21.1.2); забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень (21.1.3).

Відповідно до п. 21.2 цієї ж статті за невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків посадові (службові) особи контролюючих органів несуть відповідальність згідно із законом.

Пунктом 286.1 ст. 286 ПК України встановлено, що підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру.

Згідно з пп. 266.1.1 п. 266.1 ст. 266 ПКУ платниками податку є фізичні та юридичні особи, в тому числі нерезиденти, які є власниками об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості.

Відповідно до вимог Податкового кодексу України платники податків, які мають у власності земельні ділянки зобов`язані щорічно не пізніше 20 лютого поточного року подавати до відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію з плати за землю (п. 286.2 ст. 286 Податкового кодексу України).

Отже, податкові декларації з плати за землю ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" за період з 2017 по 2021 роки мали бути подані за 2017 р. - до 20.02.2017, за 2018 р. - до 20.02.2018, за 2019 р. - до 20.02.2019, за 2020 р. - до 20.02.2020, за 2021 р. - до 20.02.2021.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що враховуючи неподання підприємством декларацій по земельному податку за 2017-2020 роки (попередні роки до призначення позивача на посаду), інформація щодо наявності у власності чи у користуванні підприємства земельних ділянок, у період роботи на посаді начальника Бердичівського відділу податків і зборів з юридичних осіб та економічного аналізу управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Житомирській області (з 17.09.2020 по 18.01.2021), у неї була відсутня та не могла бути їй відома.

Перевірка своєчасності подачі звітності платником здійснюється у ході проведення камеральних перевірок протягом 30 днів після настання граничного терміну подачі відповідної податкової декларації.

Оскільки така звітність не подавалась ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" з 2017 року, позивач об`єктивно був позбавлений можливості здійснювати контроль своєчасності подачі звітності платником, стосовно якого у нього були відсутні конкретні відомості про наявність такого обов`язку.

Контролюючий орган, якщо у нього відсутні відомості про обов`язок платника подавати певний вид податкової звітності, не може у довільному порядку надсилати запити чи здійснювати перевірки, не передбачені Податковим кодексом України, або отримувати інформацію з державних реєстрів щодо права власності на певне рухоме чи нерухоме майно, якщо у нього відсутні для цього підстави.

Ні під час розгляду справи судом першої інстанції, ні в апеляційній скарзі відповідачем не спростовано, що технічна можливість отримання з Державного земельного кадастру відомостей про перелік юридичних осіб власників/користувачів земельних ділянок, розташованих на території області, та проведення їх подальшого автоматизованого аналізу в цілому по області на даний час у податкових органів відсутня. Отримання інформації щодо наявності у власності чи у користуванні земельних ділянок з Державного земельного кадастру можливе виключно по окремому платнику особами, яким надано доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно.

При цьому, ідентифікація конкретного платника податку, яким допущені порушення податкового законодавства, є обов`язковою умовою для здійснення контролю за виконанням ним податкових обов`язків.

З метою контролю за поданням суб`єктами господарювання - юридичними особами податкової звітності чи наявності заборгованості зі сплати податків нею у 2019-2021 роках надавалися доручення інспектору, який згідно посадової інструкції відповідав за своєчасністю поданням податкової звітності, нарахуванням та сплатою земельного податку. Оскільки ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" звітність не подавалась з 2017 року, можливість його ідентифікації була відсутня.

Перелік платників земельного податку після зміни організаційної структури ГУ ДФС у Житомирській області в 2017 році від Андрушівського відділення Бердичівської ОДПС до відділу податків і зборів Бердичівського управління ГУ ДФС у Житомирській області не передавався.

Водночас, відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження того, що позивачу були відомі обставини про порушення саме ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" своїх обов`язків зі сплати земельного податку, які були б залишені ним без реагування відповідно до своїх посадових обов`язків. Фактично, відповідачем ставиться у вину позивачу невиявлення платника податку, який допустив порушення податкового законодавства, без будь-яких передумов для ідентифікації такого платника.

Суд першої інстанції вірно зауважив, що обставини несплати ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" земельного податку стали відомі тільки за наслідками тематичної перевірки організації роботи Бердичівського сектору податків і зборів з юридичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування юридичних осіб ГУ ДПС у Житомирській області. При цьому, відповідачем не наведено алгоритму дій, які не виконав (мав виконати) позивач для виявлення незвітуючого платника, аби визначити об`єктивну сторону порушення, на вчиненні якого наполягає відповідач.

За висновками Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Житомирській області дисциплінарний проступок вчинено позивачем у період перебування на посаді начальника Бердичівського відділу податків і зборів з юридичних осіб та економічного аналізу управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Житомирській області (з 17.09.2020 по 18.01.2021).

Комісія дійшла висновку, що саме перебуваючи на зазначеній посаді (з 17.09.2020 по 18.01.2021), позивач мала б виявити неподання звітності платником з 2017 року по 2021 рік, проте ОСОБА_1 наполягає на тому, що такий висновок зроблений без врахування усієї хронології реорганізацій та змін організаційної структури, що зазнало ГУ ДПС у Житомирській області, а до цього ГУ ДФС у Житомирській області.

Відповідно до займаної посади ОСОБА_1 є керівником Бердичівського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Житомирській області та не здійснює функцій контролю щодо платників податку, а забезпечувала організацію належної роботи очолюваного ним відділу, що підтверджується Положенням про Бердичівський відділ податків і зборів з юридичних осіб та економічного аналізу управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Житомирській області, затверджених начальником ГУ ДПС у Житомирській області.

Позивачем надано пояснення, що інформацію про порушення платниками податкового законодавства, зокрема, щодо подачі податкової звітності, та інші аналітичні матеріали вона отримувала від своїх підлеглих, зокрема які відповідно до посадових інструкцій були закріплені за відповідними податками. Згідно розподілу посадових обов`язків контроль за своєчасністю, поданням податкової звітності нарахуванням та сплатою земельного податку в очолюваних нею підрозділах у період 2017-2021 років було покладено на головного державного ревізора-інспектора ОСОБА_3 . Інформація щодо неподання ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" декларацій з плати за землю чи наявності у підприємства земельних ділянок від головного державного ревізора - інспектора ОСОБА_3 не надходила.

В той же час, відповідач не пояснює, яким саме чином при прийнятті оскаржуваного наказу дійшов висновку, що винним у не подачі звітності конкретного платника є керівник підрозділу.

Також відповідачем не доведено, що у ОСОБА_1 була об`єктивна можливість самостійно виявити факт неподання звітності саме ДП "Коростишівський спиртовий комбінат" з 2017 року по 2021 рік.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов`язків. Так, складовими дисциплінарного проступку є дії або бездіяльність працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) та порушенням або ж неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність складу дисциплінарного проступку.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом № 889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку.

Отже, наказ про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення й час виявлення самого проступку, а також обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом № 889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Такого ж висновку дійшов ВС у постанові від 09.12.2019 справі № 813/3820/17 та від 01.11.2022 у справі № 380/3045/21.

Відповідач не пояснив, на яких саме підставах ґрунтуються його висновки про наявність в діях позивача дисциплінарного проступку, чітко не вказав, в чому саме полягає протиправна поведінка позивача (які дії чи бездіяльність були ним вчинені), яким нормативним документом було передбачено обов`язок позивача на вчинення чи не вчинення таких дій, які шкідливі наслідки були спричинені та який зв`язок між поведінкою позивача та такими наслідками, а також про наявність вини в діях позивача.

Суд першої інстанції правильно зауважив, що посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм при обранні виду дисциплінарного стягнення не є належним обґрунтуванням оскаржуваного наказу.

Отже, відповідач не довів належними, достовірними та достатніми доказами правомірність наказу від 27.09.2021 №20-дс Головного управління ДПС у Житомирській області про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, тому суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що оскаржуваний наказ №20-дс від 27.09.2021 підлягає визнанню протиправним та скасуванню, а позовні вимоги - задоволенню.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, з дослідженням усіх основних питань, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону і підстав для його скасування не вбачається.

VII. ВИСНОВКИ СУДУ

З огляду на викладене, колегія суддів уважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, підстав для задоволення вимог апеляційної скарги відповідача колегією суддів не встановлено.

Згідно з частини 1 статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права та підстав для його скасування не вбачається, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 30 серпня 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Моніч Б.С.

Судді Залімський І. Г. Кузьмишин В.М.