Справа № 760/6794/22
Суддя: Грибан Інна Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 760/6794/22 Суддя (судді) першої інстанції: Букіна О.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Грибан І.О.

судді: Беспалов О.О.

Кузьмишина О.М.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 29 серпня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської митниці про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі, -

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Київської митниці, в якому просив суд визнати незаконною та скасувати постанову в справі про порушення митних правил № 1117/10000/22 від 14 квітня 2022 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 469 МК України та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 34 000, 00 грн., а провадження в справі закрити.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 29 серпня 2023 року позовні вимоги задоволено повністю.

Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення як таке, що ухвалене із порушенням норм матеріального та процесуального права, та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач зазначає, що постанова Київської митниці про порушення митних правил від 17 квітня 2022 року № 1117/10000/22 є обґрунтованою та не підлягає скасуванню, оскільки винесена з дотриманням вимог ст. 245 КУпАП шляхом повного, всебічного, об`єктивного з`ясування усіх обставин справи.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 листопада 2023 року відкрито апеляційне провадження та призначено апеляційну скаргу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 06 грудня 2023 року.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив, що не перешкоджає її розгляду по суті.

У судове засідання учасники судового процесу не з`явились та явки уповноважених представників до суду не забезпечили. Про дату, час та місце апеляційного розгляду справи були повідомлені належним чином.

З огляду на зазначене та керуючись приписами ч. 1 ст. 311 та ч. 2 ст. 313 КАС України, суд протокольною ухвалою вирішив подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.

Переглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги на предмет законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Як убачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, постановою в справі про порушення митних правил № 1117/10000/22 від 14.04.2022 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ч. 4 ст. 469 МК України.

Не погоджуючись із вказаною постановою, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції при ухваленні оскарженого рішення виходив з обґрунтованості та доведеності позовних вимог, зазначав, що на час ввезення позивачем автомобіля на митну територію України Митний кодекс не містив норму, передбачену ч.4 ст.469 щодо заборони передачі транспортного засобу особистого користування, тимчасово ввезеного на митну територію України у володіння, користування або розпорядження особі, яка безпосередньо не ввозила його на митну територію України, а відтак, вважав наявними підстави для задоволення адміністративного позову.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 90 Митного кодексу України визначено, що транзит - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома митними органами України або в межах зони діяльності одного митного органу без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Пунктом 1 статті 95 Митного кодексу України закріплено, що встановлюються такі строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту: 1) для автомобільного транспорту - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб);

Відповідно до абз. 1 та 3 ч. 5 ст. 380 Митного кодексу України, тимчасово ввезені транспортні засоби особистого користування можуть використовуватися на митній території України виключно громадянами, які ввезли зазначені транспортні засоби в Україну, для їхніх особистих потреб.

Такі транспортні засоби не можуть використовуватися для цілей підприємницької діяльності та/або отримання доходів в Україні, бути розкомплектовані чи передані у володіння, користування або розпорядження іншим особам.

Згідно із Законом України від 08 листопада 2018 року «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України» № 2612-VIII, статтю 469МК України доповнено частиною четвертою, якою встановлено, що передача транспортного засобу особистого користування, тимчасово ввезеного на митну територію України чи поміщеного у митний режим транзиту, у володіння, користування або розпорядження особі, яка безпосередньо не ввозила такий транспортний засіб на митну територію України чи не поміщувала його у митний режим транзиту, за винятком випадків, коли в транспортному засобі знаходиться особа, яка безпосередньо ввозила такий транспортний засіб на митну територію України чи поміщувала його у митний режим транзиту, а так само використання такого транспортного засобу для цілей підприємницької діяльності та/або отримання доходів в Україні - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зазначені зміни до вказаної правової норми набули чинності 21.08.2019 року (через 270 днів з дня, наступного за днем опублікування цього Закону).

Відповідно до статті 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Частиною 1 статті 495 МК України передбачено, що доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Як вбачається з матеріалів справи, 25 січня 2022 року до відділу митного оформлення № 1 митного поста «Південний» Київської митниці громадянином України ОСОБА_2 подано митну декларацію типу «ІМ40АА» UA100230/2022/601581, з метою митного оформлення транспортного засобу марки «VOLVO» модель V50 VIN № НОМЕР_1 .

Відповідно до інформації з електронної бази АСМО «Інспектор» зазначений автомобіль був ввезений на митну територію України 24 серпня 2018 року громадянином України ОСОБА_1 в режимі «транзит» терміном до 10 діб та повинен бути доставленим у митний орган призначення до закінчення строку, визначеного ст.95 МК України.

Згідно бази даних АСМО «Інспектор» транспортний засіб з митної території України у строк, встановлений ч. 1 ст. 95 МК України не вивозився та у інший митний режим не поміщувався.

Колегією суддів встановлено, що ОСОБА_2 для митного оформлення в режимі вільного обігу на території України вказаного транспортного засобу в митницю подано угоду про продаж автомобіля №б/н від 26 жовтня 2021 року, укладену між ним та власником автомобіля ОСОБА_1 .

Таким чином, передача автомобіля марки «VOLVO» модель V50 VIN № НОМЕР_1 відбулась в момент, коли відповідальність за ч. 4 ст. 469 МК України вже була встановлена Законом України від 08 листопада 2018 року «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України».

Отже, ОСОБА_1 передав без дозволу митного органу автомобіль особистого користування, поміщений у митний режим «транзит», у користування особі, яка безпосередньо не ввозила такий автомобіль на митну територію України чи не поміщувала його у митний режим «транзит».

Таким чином, висновки суду першої інстанції щодо відсутності в діях позивача складу правопорушення, передбаченого ч.4 ст.469 МК України є помилковими і здійсненні на підставі невірного застосування норм матеріального права.

Щодо доводів позивача про порушення відповідачем процедури притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності при винесенні оскаржуваної постанови в частині розгляду справи про порушення митних правил за його відсутності, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 488 МК України встановлено, що провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складення протоколу про порушення митних правил.

Згідно статті 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами 1 та 7 статті 494 МК України передбачено, що про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Протокол складається у двох примірниках, один з яких вручається під розписку особі, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил.

В статті 498 МК України зазначено, що до прав особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, крім іншого, віднесено прийняття участі у розгляді справи про адміністративне правопорушення.

За змістом статті 526 МК України справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника.

Про час та місце розгляду справи про порушення митних правил органом доходів і зборів цей орган інформує особу, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, поштовим відправленням з повідомленням про вручення, якщо це не було зроблено під час вручення зазначеній особі копії протоколу про порушення митних правил. Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Таким чином, в наведених нормах законодавцем чітко закріплено обов`язок органу доходів і зборів вручити (надіслати) особі, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, примірник протоколу про порушення митних правил, в якому, крім іншого, зазначаються час та місце розгляду справи про порушення митних правил, а у випадку неповідомлення зазначеної інформації під час вручення протоколу - проінформувати поштовим відправленням з повідомленням про вручення.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Як вбачається з матеріалів справи, 14.04.2022 начальником Київської митниці Сілюк С.В., розглянуто справу про порушення митних правил №1117/10000/22, за результатами якої ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності. Розгляд справи проводився без присутності ОСОБА_1 .

Водночас відомостей щодо належного повідомлення ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи №1117/10000/22, який відбувся 14.04.2022, в порушення вимог ч.ч.2, 4ст.526 Митного кодексу України суду надано не було.

Наразі, апелянтом не заперечується та підтверджується матеріалами справи, що протокол про порушення митних правил від 23.02.2022 позивачу направлено лише 22.04.2022, якій він отримав 28.04.2022 року, тобто вже після прийняття у справі про порушення митних правил оскаржуваної постанови.

Таким чином, колегією суддів встановлено, що у даній справі позивач не був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи про порушення митних правил, що призвело до порушення його права на участь при розгляді справи.

При цьому безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, що має місце в даній справі через відсутність належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи про порушення митних правил, є окремою самостійною і достатньою підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення; в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову

Згідно з ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч. 3ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Отже, на підставі наявних у справі доказів, оцінюючи дії посадової особи під час складання постанови від 14.04.2022 на відповідність вимогам Митного кодексу України, колегія суддів дійшла висновку, що приймаючи оскаржувану постанову в справі про адміністративне правопорушення, посадовою особою не було дотримано встановленого законом порядку її винесення та не надано суду доказів належного повідомлення ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи, у зв`язку з чим постанова в справі про адміністративне правопорушення за ч.4 ст.469 Митного кодексу України про порушення митних правил №1117/10000/22 від 14.04.2022 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді штрафу у розмірі 34000 грн. підлягає скасуванню, а справа направленню на новий розгляд до компетентного органу, а саме Київської митниці Державної митної служби України.

Доводи позивача щодо спростування обставин вчинення ним правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 469 МК України, повинні бути ретельно перевірені під час нового розгляду справи посадовими особами Київської митниці.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Приписи п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

Відповідно до ч.3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи викладене, оскільки висновки суду не відповідають нормам законодавства, що регулюють спірні правовідносини, та обставинам справи, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до вимог ст. 317 КАС України підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про часткове задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 242, 243, 250, 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Київської митниці задовольнити частково.

Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 29 серпня 2023 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково:

- визнати протиправною та скасувати постанову Київської митниці Державної митної служби України про порушення митних правил № 1117/10000/22 від 14 квітня 2022 року;

- справу про порушення митних правил № 1117/10000/22 відносно ОСОБА_1 направити на новий розгляд до Київської митниці Державної митної служби України.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Державної митної служби України на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 496,20 (чотириста дев`яносто шість грн 40 коп.) грн.

Постанова набирає законної сили з дати її проголошення та не підлягає оскарженню в силу приписів ч.3 ст.272 КАС України

Головуючий суддя І.О. Грибан

Судді О.О. Беспалов

О.М. Кузьмишина

(повний текст постанови складено 06.12.2023р.)