Справа № 520/12942/19
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2023-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

з питань роз`яснення судового рішення

"04" грудня 2023 р. справа № 520/12942/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Сліденка А.В.,

за участю секретаря судового засідання - Стрєлки О.В.,

представника позивача - подав заяву про слухання у відсутність,

представника відповідача - Зайцева Владислава Валерійовича,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 від 24.11.2023р. про роз`яснення рішення суду від 11.02.2020р. по адміністративній справі №520/12942/19 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, -

встановив:

Суб`єкт владних повноважень, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (далі за текстом - позивач, суб`єкт владних повноважень, владний суб`єкт, головне управління, Управління), у порядку адміністративного судочинства заявив вимоги про: 1) зупинення повністю шляхом знеструмлення з опечатуванням пристроїв відключення електропостачання експлуатації трьохповерхової виробничої будівлі та одноповерхової складської будівлі ФОП ОСОБА_1 (далі за текстом - відповідач, боржник, ФОП), за адресою АДРЕСА_1 , збудованих з порушенням вимог нормативно-правових актів (будівельних норм та правил) з пожежної безпеки до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної безпеки та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) зобов`язання негайно припинити використання трьохповерхової виробничої будівлі та одноповерхової складської будівлі ФОП ОСОБА_1 , за адресою АДРЕСА_1 , з метою проведення будь-якої діяльності, не пов`язаної з усуненням порушень вимог законодавства у сфері техногенної безпеки та у сфері пожежної безпеки.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 11.02.2020р., яке залишено без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 29.11.2021р., позов було частково задоволено. Зупинено експлуатацію Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (ідентифікаційний код - НОМЕР_1 ; місцезнаходження - АДРЕСА_2 ) трьохповерхової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , та одноповерхової складської будівель за адресою: АДРЕСА_1 , до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної безпеки та пожежної безпеки, установлених згідно з актом Новобаварського районного відділу у м. Харкові Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 30.09.2019р. №212. У решті вимог позов - залишено без задоволення.

Рішення набрало законної сили 29.11.2021р.

Представник відповідача 24.11.2023р. подав до Харківського окружного адміністративного суду заяву, в якій просив суд роз`яснити резолютивну частину рішення Харківського окружного адміністративного суду від 11 лютого 2020 року у справі №520/12942/19, а саме якими способами та заходами слід виконати вимогу Зупинити експлуатацію фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 трьохповерхової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , та одноповерхової складської будівель за адресою: АДРЕСА_1 ….

В обґрунтування поданої заяви зазначив, що під час виконавчого провадження виникло питання щодо належного виконання рішення суду. Зокрема, наразі незрозуміло, в якому випадку рішення Харківського окружного адміністративного суду від 11 лютого 2020 року вважається повністю виконаним. З огляду на те, що резолютивна частина судового рішення не містить деталізації стосовно того, яким чином має відбутися зупинення експлуатації будівлі, відповідач просить суд роз`яснити судове рішення.

Ухвалою судді від 27.11.2023р. було призначено судове засідання на 04.12.2023 р. о 12:30 год. у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду за адресою: місто Харків, майдан Свободи, буд. 6, зал №7.

Позивач в судове засідання, призначене на 04.12.2023 р. о 12:30 год., не прибув, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, що підтверджується матеріалами справи, надав до суду заяву про слухання справи у відсутність та просив суд у задоволенні заяви відмовити.

Представник відповідача у судовому засіданні, призначеному на 04.12.2023 р. о 12:30 год., підтримав вказану заяву і просив суд роз`яснити рішення Харківського окружного адміністративного суду від 11.02.2020р. по справі №520/12942/19.

Вирішуючи подану заяву, суд бере до уваги ту обставину, що у відповідності до вимог ч.3 ст.254 КАС України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

З цього приводу суд зазначає, що вимоги до оформлення судового рішення викладені законодавцем у ст.246 КАС України, а тому необхідність роз`яснення судового рішення спрямована на виправлення реально існуючого дефекту у тексті судового акту, зумовленого як нечіткістю судового рішення за змістом, так і неясністю та незрозумілістю будь-якої із структурних частин рішення суду і для учасників справи, і для осіб, котрі повинні здійснювати виконання цього судового акту у примусовому порядку.

Отже, потреба у роз`ясненні судового рішення може бути викликана такими суттєвими та істотними дефектами судового акту як: відсутність причинно-наслідкових зв`язків у межах документу; невідповідність змісту мотивувальної частини рішення тексту резолютивної частині рішення; недотримання вимог відносно ясності тексту, яка полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення та у визначеності результату вирішення спору; незрозумілість резолютивної частини рішення такого ступеня, котра явно та очевидно заважатиме як добровільному, так і примусовому виконанню судового акту.

При цьому, критерій зрозумілості тексту судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення відповідно до ст.246 КАС України. Критерій чіткості тексту судового рішення полягає, зокрема, у тому, що: вжиті у судовому рішенні терміни відповідають дійсному змісту відповідних правових категорій за чинним національним законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст застосованої судом норми права відтворений без перекручення із чітким розмежуванням посилання на норму права від власного тлумачення судом змісту цієї норми права.

Відтак, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, сприйняття яких викликає дійсні (а не удавані та вигадані) труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду, без внесення фактичних змін в існуюче рішення.

Механізм роз`яснення судового рішення за ст.254 КАС України унеможливлює викладення правової позиції суду з приводу нових вимог або невирішених вимог, а призначений виключно для усунення наявних недоліків в оформленні судового акту, котрі не узгоджуються із положеннями ст.246 КАС України та об"єктивно здатні призвести до явної та очевидно незрозумілості рішення для зацікавлених осіб.

Проте, у даному конкретному випадку текст заяви про роз`яснення судового рішення не містить посилань на незрозумілість чи розумну можливість неоднакового (множинного) тлумачення будь-якої частини рішення Харківського окружного адміністративного суду від 11.02.2020 (у тому числі і резолютивної).

Суд відзначає, що рішення суду відповідає вимогам ст.ст.242 та 246 КАС України, позаяк містить установлені судом обставини спірних правовідносин, зміст спірних правовідносин, мотивовану оцінку аргументів сторін, застосовані судом норми права та мотиви застосування саме цих норм права тощо.

Представник відповідача у заяві зазначив, що ГУ ДСНС у Харківській області, звертаючись до суду із позовом заявляло наступні вимоги: 1) зупинення повністю шляхом знеструмлення з опечатуванням пристроїв відключення електропостачання експлуатації трьохповерхової виробничої будівлі та одноповерхової складської будівлі ФОП ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , збудованих з порушенням вимог нормативно-правових актів (будівельних норм та правил) з пожежної безпеки до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної безпеки та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) зобов`язання негайно припинити використання трьохповерхової виробничої будівлі та одноповерхової складської будівлі ФОП ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , з метою проведення будь-якої діяльності, не пов`язаної з усуненням порушень вимог законодавства у сфері техногенної безпеки та у сфері пожежної безпеки. З урахуванням вищенаведеного відповідачу було чітко зрозуміло, що у разі задоволення таких вимог, виконання рішення відбувається шляхом знеструмлення з опечатуванням пристроїв відключення електропостачання експлуатації трьохповерхової виробничої будівлі та одноповерхової складської будівлі ФОП ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Водночас, як зазначив у заяві представник відповідача, суд прийняв рішення яким зупинив експлуатацію ФОП ОСОБА_1 трьохповерхової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , та одноповерхової складської будівель за адресою: АДРЕСА_1 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної безпеки та пожежної безпеки. З даного рішення відповідачу не зрозуміло, що під собою являє зупинення експлуатації та які дії ФОП ОСОБА_1 має виконати для зупинення експлуатації будівлі.

Суд зауважує, що у рішенні від 11.02.2020р. стосовно вимоги про знеструмлення (відключення джерел електропостачання) було зазначено, що у ході розгляду справи владним суб`єктом не доведено тих обставин, що знеструмлення об`єктів заявника об`єктивно не здатне спричинити загрози більшого рівня у зв`язку з створенням неможливості використання мобільних пристроїв пожежогасіння електричного живлення.

При цьому, суд додатково зважав, що владним суб`єктом не подано жодних доказів про фізичні та інші параметри пристроїв (джерел) електропостачання, дислокацію цих пристроїв (джерел), об`єктивної неспроможності події відімкнення електропостачання погіршити стан цивільного захисту, пожежної безпеки, техногенної безпеки за рахунок унеможливлення фізичної роботи електричних насосів (помп), іншого устаткування протипожежного призначення.

Підсумовуючи викладені вище міркування, суд зазначив, що за змістом ст.ст. 8, 124, 129 Конституції України запровадження рішенням суду заборони на вчинення будь-яких дій є цілком достатнім для забезпечення належного рівня правопорядку.

Наостанок, суд звернув увагу керівника відповідача на те, що сумлінне ставлення до виконання обов`язків за посадою, а також турбота про життя та здоров`я людей не виключає, а навпаки, на думку суду, спонукає до написання на адресу позивача заяви про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі позапланової перевірки з питання стану виконання всіх приписів органів ДСУзНС та повного усунення фактів існування порушень, відображених в усіх актах попередніх перевірок ДСУзНС.

Як зясовано судом з тексту постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 29.11.2021р. по даній справі, позивачем під час апеляційного розгляду справи було подано копію акту №91 від 08.10.2021 року, складного відділом запобігання надзвичайним ситуаціям по Новобаварському району Харківської міської територіальної громади Харківського районного управління ГУ ДСНС у Харківській області за результатами проведеного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання відповідачем законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, з якого суд встановив, що відповідачем не було в повному обсязі усунуто усі виявлені порушення.

Отже, ця обставина засвідчує той факт, що станом на календарну дату складання акту Відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Новобаварському району Харківської міської територіальної громади Харківського районного управління ГУ ДСНС у Харківській області №91 від 08.10.2021 року викладені в акті Новобаварського районного відділу у м. Харкові Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 30.09.2019р. №212 порушення вимог законодавства у сфері техногенної безпеки та пожежної безпеки відповідачем не були усунуті.

При цьому, у постанові Другого апеляційного адміністративного суду від 29.11.2021р. у справі №520/12942/19 чітко указано, що «При цьому, згідно з абз. 2 ч. 5 ст. 4 Закону України №877-V, відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Відтак, у разі усунення виявлених порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, відповідач не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення із повідомленням відновлення господарської діяльності.

Суд не наділений повноваженнями виконувати функції органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу є дискреційними, а тому тільки позивач при проведенні перевірки вправі оцінити якість виконаних робіт, спрямованих на усунення порушень.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України №877-V, підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема: перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Отже, факт виконання/невиконання суб`єктом господарювання порушень, може бути встановлено лише за результатами проведення органом державного нагляду (контролю) позапланових заходів (перевірки).

Надані відповідачем під час розгляду справи документи підтверджують лише наявність в нього наміру щодо усунення виявлених порушень, а не про фактичне усунення всіх виявлених порушень, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, в зв`язку з чим, не можуть бути визнані такими, що беззаперечно свідчать про повне усунення усіх виявлених порушень.».

Звідси слідує, що рішення у даній справі може бути кваліфіковано у якості виконаного після складання ГУ ДСНС у Харківській області відносно відповідача акту планового або позапланового заходу державного нагляду (контролю) про повне усунення викладених в акті Новобаварського районного відділу у м. Харкові Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 30.09.2019р. №212 порушень вимог законодавства у сфері техногенної безпеки та пожежної безпеки.

З огляду на викладене, суд доходить до переконання про відсутність підстав для роз`яснення рішення Харківського окружного адміністративного суду по даній справі, адже згаданий судовий акт не містить дефектів оформлення.

Довід представника відповідача про ймовірно існуючу ситуацію, коли субєкт владних повноважень здійснював поточну спробу реалізації повноважень контролю за усуненням викладених в акті Новобаварського районного відділу у м. Харкові Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 30.09.2019р. №212 порушень вимог законодавства у сфері техногенної безпеки та пожежної безпеки (у тому числі і у спосіб зясування стану виконання відповідачем рішення Харківського окружного адміністративного суду від 11.02.2020р. по справі №520/12942/19) також не є юридично спроможним аргументом для надання судом розяснення судового рішення, бо у дійсності є новою подією здійснення контролю за дотриманням учасником суспільних відносин дисципліни у сфері пожежної та техногенної безпеки та створює склад нового спору.

При розв`язанні спору, суд, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом - Конвенція; рішення від 21.01.1999р. у справі Гарсія Руїз проти Іспанії, від 22.02.2007р. у справі Красуля проти Росії, від 05.05.2011р. у справі Ільяді проти Росії, від 28.10.2010р. у справі Трофимчук проти України, від 09.12.1994р. у справі Хіро Балані проти Іспанії, від 01.07.2003р. у справі Суомінен проти Фінляндії, від 07.06.2008р. у справі Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії); вичерпно реалізував усі існуючі правові механізми зясування обєктивної істини; надав оцінку усім юридично значимим факторам, доводам і обставинам справи; дослухався до усіх ясно і чітко сформульованих та здатних вплинути на результат вирішення спору аргументів сторін; інших джерел здобуття обєктивних даних про обставини спірних правовідносин не знайшов.

Розгорнуті і детальні мотиви та висновки суду з приводу юридично значимих аргументів, доводів учасників справи та обставин справи викладені у тексті судового акту.

Решта доводів сторін окремій оцінці у тексті судового акту не підлягає, позаяк не впливає на правильність розв`язання спору по суті.

Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 6-9, 241-243, 248, 254, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства, суд

ухвалив:

1. Заяву представника Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Харківського окружного адміністративного суду від 11.02.2020р. по справі №520/12942/19 - залишити без задоволення.

2. Роз"яснити, що ухвала у повному обсязі виготовлена у порядку ч. 3 ст. 243 КАС України - 06.12.2023р.; згідно з ч.1 ст.295 КАС України ухвала Харківського окружного адміністративного суду, яка підлягає оскарженню окремо від рішення суду, може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів з дати прийняття; згідно з ч.1 ст.256 КАС України ухвала набирає законної сили негайно після проголошення.

Суддя А.В. Сліденко