Справа № 600/1169/23-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2023-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 листопада 2023 р. м. Чернівці Справа № 600/1169/23-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Левицького В.К.

участю секретаря судового засідання Олейщук А.М.-С.

сторін:

представника позивача Чернушки А.Е.

представників відповідача Бурлаки Д.В., Верешка І.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області

про визнання протиправними дії, визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

У С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправними дії, визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Позивач у поданому позові просить суд:

- визнати протиправними дії дисциплінарної комісії ГУНП в Чернівецькій області в складі голови комісії та її членів щодо складання висновку службового розслідування від 26.01.2023 стосовного ОСОБА_1 - оперуповноваженого СКП Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП в Чернівецькій області № 43 від 27.01.2023 про застосування дисциплінарного стягнення відносно ОСОБА_1 - оперуповноваженого СКП Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП в Чернівецькій області № 40 о/с від 06.02.2023 про звільнення зі служби в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого СКП Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області;

- зобов`язати ГУНП в Чернівецькій області прийняти рішення про поновлення ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого СКП Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області;

- стягнути з ГУНП в Чернівецькій області заробітну плату (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу з 07.02.2023 по час поновлення на посаді.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 20.03.2023 відкрито справу за правилами загального позовного провадження.

У судовому засіданні, яке відбулося 29.11.2023, судом поставлено на обговорення питання стосовно дотримання строків звернення до суду.

Представник позивача у судовому засіданні стверджував, що з наказом про застосування дисциплінарного стягнення позивач ознайомлений 06.02.2023, а договір про надання йому правової допомоги ним укладено 09.02.2023. Опісля скерування адвокатського запиту до відповідача, ним було отримано відповідь на адвокатський запит 26.02.2023 з матеріалами службового розслідування стосовно позивача, тому вважає, що 15-ий денний строк звернення до суду пропущений позивачем з поважних причин.

Представники відповідача в судовому засіданні зазначали про необхідність обчислення 15-ти денного строку звернення до суду після ознайомлення позивача з оскаржуваним наказом.

Розглянувши постановлене на обговорення питання, перевіривши матеріали справи, заслухавши думку сторін, суд зазначає наступне.

Наказом ГУНП в Чернівецькій області № 43 від 27.01.2023 Про застосування дисциплінарного стягнення" застосовано до оперуповноваженого СКП Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Чернівецькій області № 40 о/с По особовому складу від 06.02.2023 звільнено 06.02.2023 зі служби в поліції відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про національну поліцію (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Із змісту оскаржуваного наказу ГУНП в Чернівецькій області № 40 о/с По особовому складу від 06.02.2023 видно, що позивачем копію вказаного наказу одержано 06.02.2023 особисто, про що свідчить його підпис поставлений в наказі (Т.1 а.с. 141).

Вказана обставина не заперечувалася учасниками справи.

Отже, позивач дізнався про порушення своїх прав стосовно звільнення зі служби в поліції 06.02.2023, тобто з часу отримання та ознайомлення з наказом про звільнення з поліції.

Частиною 1 ст. 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Суд зауважує, що реалізація захисту порушеного чи оспорюваного права відбувається шляхом пред`явлення позову у формі позовної заяви до суду першої інстанції, однак у межах часових рамок, визначених законодавцем.

У розумінні ч. 1 ст. 118 КАС України, процесуальними строками є встановлені законом або ж судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями та роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Так, інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює добросовісно ставитися до виконання учасниками процесу своїх обов`язків. Строки звернення до суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановленого строку особа не звернулася до суду за вирішенням певного спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За правилами ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд зауважує, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії "права на суд", може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання позовної заяви здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на звернення до суду із позовом.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин їх недотримання - вони повинні бути поважними, реальними або, непереборними і об`єктивно нездоланними на час перебігу строків звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі сплином установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII Про Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суд зауважує, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут.

При наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29.01.2019 у справі №807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цьому судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду № 120/7567/22 від 08.02.2023, котрий враховано в силу приписів ч. 5 ст. 242 КАС України в ході розгляду даної справи.

Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Законодавцем внесено зміни до Дисциплінарного статуту в період дії воєнного стану, зокрема, абз. 1 ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Тобто цим пунктом охоплено такі види дисциплінарних стягнень, як зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність.

Абзацом 2 ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суд зазначає, що такі види дисциплінарних стягнень, як звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби мають бути реалізовані шляхом видання наказу по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення, як це передбачено ч. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту.

При цьому, Дисциплінарним статутом врегульовано питання ознайомлення з відповідними наказами.

Так, згідно із ч. 1-3 ст. 30 Дисциплінарний статуту у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.

З аналізу вищенаведених норм, суд приходить до висновку, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи з приводу оскарження наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції встановлюється 15-ти денний строк.

Судом встановлено, що згідно наказу від № 43 від 27.01.2023 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. В порядку реалізації вказаного дисциплінарного стягнення, згідно наказу № 40 о/с від 06.02.2023 позивача звільнено зі служби в поліції. З наказом № 40 о/с від 06.02.2023 позивач ознайомлений 06.02.2023, про що свідчить розписка позивача про отримання копії наказу про звільнення.

У зв`язку із звільнення зі служби в поліції, 06.02.2023 позивач особисто отримав трудову книжку серії НОМЕР_1 , що підтверджується розпискою від 06.02.2023 (Т. 1 а.с. 140).

У судовому засіданні представник позивача стверджував, що з наказом про застосування дисциплінарного стягнення № 40 о/с від 06.02.2023 позивач ознайомлений 06.02.2023.

Як видно із матеріалів справи, позивач звернувся з даним позовом до суду 06.03.2023, позовна заява підписана представником позивачем 06.03.2023, надіслана до суду поштою 06.03.2023 та отримана судом 08.03.2023, тобто з пропуском 15-ти денного строку звернення до суду (Т. 1 а.с. 1- 16, 17, 102).

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог КАС України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, що повинно бути підтверджено належними доказами.

Беручи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку, що позовна заява подана позивачем з порушенням 15-ти денного строку звернення до суду.

Позивач жодним чином не підтвердив поважності причин, за яких ним не реалізовано своє право на захист у 15-ти денний строк з дня, коли він розписався в наказі про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, оскільки підставами для поновлення строку звернення до суду є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Таким чином, позивач звернувся до суду після спливу 15-ти денного строку для звернення до суду, встановленого Дисциплінарним статутом, при цьому, жодних причин поважності пропуску такого строку у позові не зазначив.

На переконання суду, очікування відповіді на адвокатський запит стосовно матеріалів службового розслідування не перешкоджало позивачу вчасно звернутися до суду, відтак позивачем не надано доказів перешкоджання та створення труднощів для своєчасного звернення до суду у 15-ти денний строк з дня, коли він ознайомився з оскаржуваним наказом про звільнення з поліції № 40 о/с від 06.02.2023.

Відтак, наведені обставини не є об`єктивно непереборними та залежали від волевиявлення позивача.

Будь-яких інших доказів, які б вказували про наявність обставин, які є об`єктивно непереборними та не залежали від волевиявлення позивача і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, останнім до суду не надано.

Частинами 2 - 4 ст. 123 КАС України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно ч. 13 - 15 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі вищезазначених положень КАС України та з огляду на встановлені обставини у справі, суд приходить до висновку, що позовна заява подана позивачем з порушенням 15-ти денного строку звернення до суду.

Тому, суд вважає, що позов підлягає залишенню без руху, відтак встановлює позивачу п`ятиденний строк для подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду у даній справі.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 121, 122, 123, 171, 248, 256 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправними дії, визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, залишити без руху.

2. Надати позивачу п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для подання до Чернівецького окружного адміністративного суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду у справі № 600/1169/23-а.

3. Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвала у повному обсязі складена протягом п'яти робочих днів 05.12.2023.

Суддя В.К. Левицький