Справа № 215/2035/22
Суддя: Жук А.В.
Дата ухвалення: 2023-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 грудня 2023 року

м. Київ

справа №215/2035/22

адміністративне провадження №К/990/39916/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Жука А.В.,

суддів: Загороднюка А.Г., Мельник-Томенко Ж.М.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2022 року

та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 09 листопада 2022 року

у справі №215/2035/22

за позовом ОСОБА_1

до Комунального некомерційного підприємства «Криворізька міська лікарня №16» Криворізької міської ради

про визнання протиправною бездіяльності,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Комунального некомерційного підприємства «Криворізька міська лікарня №16» Криворізької міської ради про:

- встановлення наявності компетенції (повноважень) у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень за результатом розгляду заяви від 02 травня 2022 року вх. 538, звернутися до власника Криворізької міської ради для прийняття рішення до правового порядку статями 10, 144 Конституції України і визнати відмову від такої процедури протиправною бездіяльністю та зобов`язати виконати таку процедуру;

- встановлення наявності компетенції (повноважень) у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень за результатом розгляду заяви від 02 травня 2022 року вх. 538, надати запрошення для її представника з повідомленням про повноваження осіб які розглядатимуть її заяву, а після її розгляду, висновки викласти в рішення, наказі і визнати відмову від такої процедури протиправною бездіяльністю та зобов`язати видати цей документ;

- встановлення наявності компетенції (повноважень) у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень за результатом розгляду заяви від 02 травня 2022 року вх. 538, причта їй в терапії раку щитовидної залози застосуванням дози L-тироксину 300 мкг/добу і визнати відмову від такої процедури протиправною бездіяльністю та зобов`язати сприяти їй в такій терапії, яка їй допомагає;

- встановлення наявності компетенції (повноважень) у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень за результатом розгляду заяви від 02 травня 2022 року вх. 538, надати належно завірений статут підприємства «Криворізька міська лікарня № 16», визнати відмову від такої процедури протиправною бездіяльністю та зобов`язати видати цей документ;

- встановлення наявності компетенції (повноважень) у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень за результатом розгляду заяви від 02 травня 2022 року вх. 538, перевірити дії лікаря ОСОБА_2 в правильності, своєчасності та повноті вчинення медичного обслуговування і лікарської допомоги 25 квітня 2022 року, 26 квітня 2022 року і визнати відмову від такої процедури протиправною бездіяльністю та зобов`язати виконати таку процедуру.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2022 року, залишеною без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 09 листопада 2022 року, було відмовлено у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Криворізька міська лікарня № 16» Криворізької міської ради про визнання протиправною бездіяльності.

28 листопада 2023 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2022 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 09 листопада 2022 року у справі №215/2035/22.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Суд зазначає таке.

За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Одночасно з касаційною скаргою скаржник порушує питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, яке обґрунтовано тим, що копію оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції отримано нею 18 листопада 2023 року, що підтверджується штрихкодовим ідентифікатором на конверті за номером 9950. Вказує, що зворотнє поштове повідомлення з відміткою про отримання ним оскаржуваного рішення суду знаходиться в матеріалах справи.

З матеріалів касаційної скарги слідує, що оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції ухвалена 09 листопада 2022 року, а касаційну скаргу подано на пошту 22 листопада 2023 року, тобто з пропуском передбаченого статтею 329 КАС України тридцятиденного строку на касаційне оскарження.

Скаржник вважає, що ним не пропущений строк оскільки, як зазначено позивачем, копію оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції отримано нею 18 листопада 2023 року.

Зі змісту оскаржуваних судових рішень встановлено, що саме ОСОБА_1 зверталася до суду апеляційної інстанції із апеляційною скаргою.

Як слідує з Єдиного державного реєстру судових рішень постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 09 листопада 2022 року було надіслано судом: 09 листопада 2022 року, зареєстровано: 10 листопада 2022 року та оприлюднено: 11 листопада 2022 року.

Судом витребувано матеріали апеляційного провадження з Центральної бази даних автоматизованої системи документообігу суду.

Як вбачається, з матеріалів адміністративної справа, судом апеляційної інстанції направлено рекомендованим листом ОСОБА_1 копію постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 09 листопада 2022 року, що підтверджується супровідним листом від 10 листопада 2022 року № 215/2035/22 (852/12475/22). Проте, вказане поштове відправлення повернулося на адресу суду з відміткою «адресат відсутній».

Частиною першою, другою статті 44 КАС України встановлено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Колегія суддів уважає за необхідне зазначити, що учасник справи як особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством, для належного виконання процесуальних обов`язків.

Зазначений підхід щодо застосування положень статті 44 КАС України відповідає позиції Верховного Суду, викладеній у постановах від 18 січня 2023 року у справі №160/6211/21, від 14 лютого 2023 року у справі №240/462/22 та від 20 квітня 2023 року у справі №440/7433/21.

Окрім того, в силу приписів статей 2, 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22 грудня 2005 року № 3262-IV (далі - Закон 3262-IV), кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Це право забезпечується офіційним оприлюдненням судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України в порядку, встановленому цим Законом. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

Згідно з усталеною практикою, викладеною в рішеннях Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (п. 109 рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії ) (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") (Application no. 11681/85).

Також з матеріалів адміністративної справи встановлено, що ОСОБА_1 звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з заявою про видачу рішення по справі № 215/2035/22 лише 12 жовтня 2023 року.

Тобто, позивач (апелянт) протягом майже року не вчиняла дій щодо з`ясування стану розгляду справи в суді апеляційної інстанції за її апеляційною скаргою.

В контексті викладеного, колегія суддів вкотре зазначає, що в даному випадку скаржниця зобов`язана була користуватись належними їй процесуальними правами упродовж усього періоду розгляду її скарги та мала можливість самостійно цікавитись провадженням у справі. Однак, подальшим рухом апеляційної скарги вона не цікавилася, чим проявила недбале ставлення до своїх процесуальних обов`язків.

Суд зауважує, що поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звертається із адміністративним позовом, апеляційної чи касаційною скаргою, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з касаційною скаргою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Статтею 329 КАС України встановлено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Частина третя статті 329 КАС України зазначає, що строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання касаційної скарги здійснюється судом касаційної інстанції у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.

Слід зазначити, що право у визначених законом випадках на касаційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

Враховуючи положення частин першої та другої статті 329 КАС України, не надання скаржником доказів поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для визнання поважними причини пропуску скаржником строку на касаційне оскарження.

За таких обставин, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду касаційної інстанції заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на касаційне оскарження та надання відповідних доказів.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 248, 329-332 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними зазначені ОСОБА_1 причини пропуску строку на касаційне оскарження.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 серпня 2022 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 09 листопада 2022 року у справі №215/2035/22 - залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в частині невиконання вимог частини третьої статті 332 КАС України у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

А.В. Жук

А.Г. Загороднюк

Ж.М. Мельник-Томенко ,

Судді Верховного Суду