Справа № 380/28294/23
Суддя: Братичак Уляна Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 грудня 2023 рокусправа № 380/28294/23
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Братичак Уляна Володимирівна, перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Пустомитівської міської Ради про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и л а :

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Пустомитівської міської Ради, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Пустомитівської міської Ради, а саме:

неналежний контроль за станом благоустрою Пустомитівської територіальної громади, щодо сміттєзвалища в околиці вул. Привокзальної (орієнтовні геопросторові дані 49.741548,23.898366) про яке позивач повідомляв в зверненні від 10.10.2023 року;

невжиття своєчасних заходів контролю за станом благоустрою Пустомитівської територіальної громади, щодо сміттєзвалища в околиці вул. Привокзальної (орієнтовні геопросторові дані 49.741548,23.898366) про яке позивач повідомляв в зверненні від 10.10.2023 року, результатом чого є тривале невиконання п.8.4 «Правил благоустрою території Пустомитівської територіальної громади»;

невжиття належних та своєчасних заходів, щодо забезпечення ліквідації несанкціонованого сміттєзвалища в околиці вул. Привокзальної (орієнтовні геопросторові дані 49.741548,23.898366) про яке позивач повідомляв в зверненні від 10.10.2023;

- зобов`язати відповідача забезпечити повну ліквідацію сміттєзвалища в околиці вул. Привокзальної (орієнтовні геопросторові дані 49.741548,23.898366) про яке позивач повідомляв в зверненні від 10.10.2023 року та вжити ефективні заходи контролю за станом благоустрою Пустомитівської територіальної громади сміттєзвалища в околиці вул. Привокзальної (орієнтовні геопросторові дані 49.741548,23.898366) про яке позивач повідомляв в зверненні від 10.10.2023 року.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Положеннями ст.ст.160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено форму та зміст адміністративного позову, встановлено вимоги до позовної заяви, а також документи, які слід додавати до такої.

За змістом ч.3 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем не додано до позовної заяви доказів сплати судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Водночас, 01.12.2023 на адресу суду від позивача надійшло клопотання, в якому посилається на свою неплатоспроможність. Вказує, що тривалий час займається лише громадською та волонтерською діяльністю в напрямку посилення громадянських прав в Україні та в сфері захисту довкілля та не отримує жодних доходів.

Просить суд «вирішити питання доступу до правосуддя та сплати судового збору за подання позовної заяви у зв`язку з неспроможністю сплати такого збору», однак зі змісту такого остаточно не зрозуміло, чи позивач просить звільнити від сплати судового збору, або ж відстрочити, чи розстрочити сплату судового збору на певний строк.

Водночас, вирішуючи питання саме щодо звільнення позивача від сплати судового збору, про що йдеться у п. 4 його клопотання, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 132 КАС розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким законом є Закон України «Про судовий збір». Відповідно до статті 1 цього Закону судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Як вбачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина перша статті 8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, Законом України «Про судовий збір» визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такий правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18.

За статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя, яке у розумінні практики Європейського суду з прав людини не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими (рішенням від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (заява № 28249/95)).

Проаналізувавши додані до позовної заяви матеріали, суд реалізовуючи своє право, визначене у статті 8 Закону України «Про судовий збір» дійшов висновку, що наведені позивачем доводи щодо неспроможності сплати судового збору в цій справі через ініціювання ним у зв`язку з громадською діяльністю інших судових справ не дають підстав для висновку про необхідність звільнення його від сплати судового збору за подання даної позовної заяви.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в ухвалах від 12.09.2022 та від 29.09.2022 у справі № 990/47/22, розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу та рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 18 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Верховної Ради України про зобов`язання вчинити дії.

Згідно з ч.1 ст.3, ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI, судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2023 встановлено у розмірі 2684,00 грн.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60 грн.).

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Суд також враховує постанову Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 по справі № 916/228/22, в якій вказано, що особи, які після 04.10.2021 подають до суду документи в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта у розмірі 0,8, що прямо передбачено в ч. 3 ст. 4 Законі України «Про судовий збір».

Як видно зі змісту позовної заяви, позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру, таким чином, сума судового збору за подання позовної заяви становить 2576,64 грн. (3220,80 грн. * 0,8).

Оскільки, в матеріалах позовної заяви відсутня квитанція про сплату позивачем судового збору, або документи, які підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору на підставі статті 5 Закону України «Про судовий збір», наведене вище свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Окрім цього, за змістом ч. 2 ст. 161 КАС України у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Суд звертає увагу, що в матеріалах справи відсутні докази надсилання позовної заяви та копій доданих до неї документів іншим учасникам справи, що суперечить вимогам чинного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.169 вищевказаного Кодексу, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, враховуючи виявлені недоліки, позовну заяву належить залишити без руху, а позивачу встановити спосіб і строк їх усунення. Роз`яснити позивачу, що у випадку усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 248, 256, 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

п о с т а н о в и л а :

позовну заяву ОСОБА_1 до Пустомитівської міської Ради про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії залишити без руху для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків, шляхом подання в канцелярію Львівського окружного адміністративного суду (м. Львів, вул. Чоловського, 2, 79018) в десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали:

- докази сплати судового збору в сумі 2576,64 грн або обґрунтоване клопотання (про зменшення розміру належних до сплати судових витрат; звільнення від сплати судових витрат повністю або частково; відстрочення чи розстрочення сплати судових витрат).

- докази надсилання позовної заяви та копій доданих до неї документів іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяБратичак Уляна Володимирівна