Справа № 440/10550/23
Суддя: Т.С. Канигіна
Дата ухвалення: 2023-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/10550/23
Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Канигіної Т.С., розглянувши справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області, Харківського національного університету внутрішніх справ про скасування наказів, поновлення на службі,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (надалі ГУ НП в Полтавській області), Харківського національного університету внутрішніх справ про скасування наказів, поновлення на службі, а саме просить:

- скасувати наказ №314 о/с від 17.06.2023, що виданий Головним управлінням Національної поліції в Полтавській області "По особовому складу", згідно з яким на підставі статті 73 ЗУ "Про Національну поліцію" звільнено зі служби в поліції за пунктом 5 частини першої статті 77 (через службову невідповідність) рядового поліції ОСОБА_1 (0179332) поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №2 Полтавського РУП, 17.06.2023;

- поновити ОСОБА_1 на посаді на службі поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №2 Полтавського РУП з 17.06.2023 та стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу до дня постановлення судового рішення;

- скасувати наказ №301 о/с від 17.06.2023, що виданий Харківським Національним Університетом Внутрішніх Справ "По особовому складу", згідно з яким поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_1 відраховано зі складу слухачів первинної професійної підготовки Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м.Суми) Сумської філії ХНУВС на підставі пункту 6.3 розділу III Положення про організацію первинної професійної підготовки поліцейських, яких вперше прийнято на службу в поліції, затвердженого наказом МВС України від 16.02.2016 №105, через недисциплінованість та поновити ОСОБА_1 в складі слухачів первинної професійної підготовки Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії ХНУВС з 17.06.2023.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що його звільнення через службову невідповідність відбулось з порушенням чинного законодавства, зокрема Закону України "Про Національну поліцію", Закон України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", що порушує його права на працю, зокрема на службу в органах поліції, дискредитує його честь, гідність та ділову репутацію, а, як наслідок, вимога про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування в сумі 9119,64 грн є протиправною. За доводами позивача, наказ №301 о/с прийнято в порушення вимог Закону України "Про Національну поліцію", Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" Положення про організацію первинної професійної підготовки поліцейських. яких вперше прийнято на службу в поліції.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 31.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №440/1055023/22; вирішено проводити розгляд справи а правилами загального позовного провадження, призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 23.08.2023.

22.08.2023 до суду надійшов відзив Харківського національного університету внутрішніх справ, у якому представник останнього просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Зазначив, що порушення вимог законності та службової дисципліни, що мали місце 14.06.2023, повністю підтверджуються матеріалами, наданими Управлінням головної інспекції Головного управління Національної поліції в Сумській області від 16.06.2023 за вих. № 800/117/15/01-2023.

Протокольною ухвалою суду від 23.08.2023 задоволено клопотання представника позивача та відкладено судове засідання до 13.09.2023.

25.08.2023 до суду надійшов відзив ГУНП в Полтавській області, у якому представник просить відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на те, що при виданні оскаржуваного позивачем наказу ГУНП в Полтавській області діяло виключно у межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством, не допускаючи при цьому жодних порушень прав та законних інтересів ОСОБА_1

04.09.2023 та 11.09.2023 позивач скористався правом подання відповіді на відзиви, у яких підтвердив позовні вимоги.

13.09.2023 та 20.09.2023 представником Харківського національного університету внутрішніх справ подано клопотання, згідно з яким просив розглянути справу без участі відповідача у письмовому проваджені за наявними матеріалами.

Протокольною ухвалою суду від 13.09.2023 продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі №440/10550/23 строком на 30 днів, оголошено перерву для надання додаткових доказів на 04.10.2023.

Протокольною ухвалою суду від 04.10.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 25.10.2023.

У судовому засідання 25.10.2023 представник позивача підтримала позовні вимоги, представник ГУ НП в Полтавській області заперечував проти задоволення позову.

Протокольною ухвалою суду від 25.10.2023 вирішено перейти до розгляду справи у письмовому проваджені.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що 21.04.2023 начальником ГУНП в Полтавській області затверджений висновок про прийом на службу до Національної поліції України ОСОБА_1 , згідно з яким ОСОБА_1 за результатами конкурсного відбору був рекомендований поліцейською комісією для прийняття на службу в поліцію та призначення на посаду поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області; відповідно до висновку ВЛК придатний до служби в поліції; згідно з результатами спеціальної перевірки до кримінальної відповідальності не притягується, засудженим не значиться, не знятої чи непогашеної у встановленому законом порядку судимості не має; висновком є: прийняти на службу до Національної поліції України та призначити на посаду поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

21.04.2023 ОСОБА_1 прийняв Присягу на вірність Українському народові, що підтверджується копією Присяги.

Відповідно до витягу з наказу №197 о/с від 21.04.2023 ОСОБА_1 новоприйнятому на посаду поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області за контрактом строком на два роки встановлено посадовий оклад 2470 грн та надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції у розмірі 40%, закріплено спеціальний жетон з індивідуальним номером 0179332, присвоєно спеціальне звання молодшого складу поліції "рядовий поліції" з 21.04.2023.

21.04.2023 між Державою Україна, від імені якої виступила Національна поліція України в особі начальника ГУНП в Полтавській області, генерала поліції ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено контракт №2023/37мсп, згідно з умовами якого ОСОБА_1 приймається на службу в поліції та призначається на посаду поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області строком на два роки. ОСОБА_1 взяв на себе обов`язки проходження служби в поліції за посадою, а ГУНП в Полтавській області зобов`язалось забезпечити відповідно до законодавства України належні умови для виконання ОСОБА_1 його обов`язків, а також матеріальне забезпечення, соціальний зі правовий захист.

Наказом Харківського Національного університету внутрішніх справ від 24.04.2023 № 212 о/с зараховано відповідно до наказу Міністерства внутрішніх справ України від 16.02.2016 № 105 "Про затвердження Положення про організацію первинної професійної підготовки поліцейських, яких вперше прийнято на службу в поліції" та листа Департаменту освіти, науки та спорту МВС України від 20.04.2023 № 8394/48-2023 "Про організацію первинної професійної підготовки" слухачами Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії Харківського національного університету внутрішніх справ із 24 квітня по 06 жовтня 2023 року: за програмою первинної професійної підготовки патрульної поліції (поліцейський СРПП) працівників Національної поліції України в кількості 50 особ, зокрема, поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності № 1 відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області рядового | поліції Сивинського І.С. (0179332).

У зв`язку з надходженням інформації до керівництва університету про те, що 16.06.2023 до Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області звернулася громадянка ОСОБА_3 , яка повідомила, що 14.06.2023 невідомими особами по проїзду Гайовому у м. Суми відносно її дочки неповнолітньої ОСОБА_4 , 2007 року народження, були вчинені дії сексуального характеру. За результатами вжитих розшукових заходів встановлено, що до вказаних дій можливо причетні слухачі Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії Харківського національного університету внутрішніх справ рядовий поліції ОСОБА_5 та рядовий поліції ОСОБА_1 , наказом ХНУВС від 16.06.2023 №349 було створено дисциплінарну комісію та призначено службове розслідування, за результатами проведення якого затверджено висновок.

Наказом Харківського Національного університету внутрішніх справ від 16.06.2023 №349 на виконання вимог статей 14-16, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, наказу МВС від 07.11.2018 №893 "Про реалізацію окремих положень дисциплінарного статуту Національної поліції України", з метою перевірки інформації, викладеної у доповідній записці директора Сумської філії ОСОБА_6 від 16.06.2023 щодо можливої причетності слухачів Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії рядового поліції ОСОБА_5 (0179325) та рядового поліції ОСОБА_1 (0179332) до вчинення неправомірних дій створено дисциплінарну комісію у складі: голови комісії проректора ОСОБА_7 ; членів комісії: начальника відділу кадрового забезпечення підполковника поліції ОСОБА_8 ; начальника відділу юридичного забезпечення підполковника поліції ОСОБА_9 ; завідувача відділення психологічного забезпечення відділу кадрового забезпечення підполковника поліції ОСОБА_10 ; завідувача відділення моніторингу відділу кадрового забезпечення підполковника поліції ОСОБА_11 .

Висновок за матеріалами службового розслідування за інформацією щодо можливої причетності слухачів Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м.Суми) Сумської філії рядового поліції ОСОБА_5 та рядового поліції ОСОБА_1 до вчинення неправомірних дій від 17.06.2023 затверджено ректором Харківського національного університету внутрішніх справ 17.06.2023 (далі висновок).

Згідно з пунктом 2.2 висновку поліцейський з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області рядовий поліції ОСОБА_1 (0179332), будучи повнолітнім громадянином України, який урочисто присягнув вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки, якого відповідно до наказу Харківського національного університету внутрішніх справ від 24.04.2023 № 212 о/с зараховано слухачем Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії Харківського національного університету внутрішніх справ за програмою первинної професійної підготовки спеціальної поліції (поліцейський підрозділів забезпечення) працівників Національної поліції України із 24 квітня по 06 жовтня 2023 року, з яким протягом навчання у складі слухачів уповноваженими особами Харківського національного університету внутрішніх справ проводилися необхідні організаційні, морально-психологічні, освітні, педагогічні, інформаційні, правові, культурно-просвітницькі, загальнопрофілактичні та індивідуально-виховні заходи, спрямовані на безумовне дотримання службової дисципліни та законності, достовірно знаючи свій обов`язок з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки, бути взірцем додержання службової дисципліни, службового етикету, внаслідок особистої недисциплінованості, під час дії воєнного стану, введеного в Україні відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, 14.06.2023 будучи достовірно обізнаним про вчинення неправомірних дій сексуального характеру до неповнолітньої ОСОБА_4 з боку рядового поліції ОСОБА_5 , про вказані події невідкладно за скороченим номером екстреного заклику поліції "102" не повідомив, заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які зчинили правопорушення, та охорони місця події не вжив, невідкладно, але не пізніше 24 годин рапортом про це керівникові не доповів, крім того, 14.06.2023 без поважних причин був відсутнім за місцем проживання після 20 год. 00 хв., факт причетності до порушення вимог службової дисципліни та законності приховав, у подальшому перешкоджав проведенню за вказаним фактом службового розслідування, що виразилося у ненаданні пояснень, відомих йому та які стосувалися іншого поліцейського рядового поліції ОСОБА_5 , у зв`язку з чим в його діях вбачаються ознаки грубого порушення вимог Присяги на вірність Українському народові пунктів 1,2, 3. 6 частини першої статті 18, пунктів 1, 2, 3 статті 23, статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 3, 6, 7, 11, 13 частини третьої статті 1, частини п`ятої стаття 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 6, 7 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, абзацу другого пункту 8 розділу І Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженого наказом МВС України від 07.07.2017 № 575, пункту 16 Положення про організацію внутрішнього розпорядку в Сумському центрі первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії, затвердженого наказом Харківського національного університету внутрішніх справ від 18.11.2019 № 782, та вчинення дисциплінарного проступку з вищевикладеною юридичною кваліфікацією.

Пунктом 3 висновку визнано, що поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності № 1 відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області рядового поліції ОСОБА_1 (0179332) відрахувати зі складу слухачів Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії Харківського національного університету внутрішніх справ за програмою первинної професійної підготовки спеціальної поліції (поліцейський підрозділів забезпечення) працівників Національної поліції України на підставі підпункту 3 пункту 6 розділу III Положення про організацію первинної професійної підготовки поліцейських, яких вперше прийнято на службу в поліції, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 16.02.2016 № 105, через недисциплінованість.

Згідно з пунктом 4 висновку: для прийняття рішення щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби помічника чергового чергової частини сектору моніторингу Лубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області рядового поліції ОСОБА_5 (0179325) та поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності № 1 відділу поліції № 2 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області рядового поліції ОСОБА_1 (0179332) відповідні матеріали направити до ГУНП в Полтавській області.

На підставі наведеного висновку видано наказ Харківського національного університету внутрішніх справ від 17.06.2023 № 301 о/с, яким поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності № 1 відділу № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_1 відраховано зі складу слухачів первинної професійної підготовки Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії ХНУВС на підставі пунку 6.3 розділу ІІІ Положення про організацію первинної професійної підготовки поліцейських, вперше прийнятих на службу в поліції, затвердженого наказом МВС від 16.02.2016 № 105, (через недисциплінованість). Із вказаним наказом позивач був ознайомлений 19.06.2023, що підтверджується його особистим підписом на наказі.

Відповідно до витягу з наказу начальника ГУНП в Полтавській області від 17.06.2023 №314 о/с "По особовому складу" згідно з статтею 73 Закону України "Про Національну поліцію" звільнено зі служби в поліції за пунктом 5 частини першої статті 77 (через службову невідповідність) рядового поліції ОСОБА_1 (0179332), поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №2 Полтавського РУП, 17.06.2023. Встановлено премію за червень 2023 року в розмірі 0,0%. Зазначено, що при звільненні ОСОБА_1 має право на отримання грошової компенсації за невикористані дні відпустки 02 календарних дні. Підставою для видання наказу про звільнення є наказ Харківського національного університету внутрішніх справ від 17.06.2023 №301 о/с "Про відрахування зі складу слухачів".

Позивач, не погодившись з наказами Харківського національного університету внутрішніх справ та ГУНП в Полтавській області, звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд дійшов таких висновків.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (надалі Закон № 580-VIII), відповідно до частини першої статті 1 якого Національна поліція України (далі поліція) це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з частиною третьою статті 11 Закону № 580-VIII рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (частина перша статті 59 Закону № 580-VIII).

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 цього Закону поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до частини першої статті 64 цього Закону особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначено Дисциплінарним статутом.

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі за текстом Дисциплінарний статут), визначено, що службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з пунктами 2, 3, 5, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Згідно зі статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Частинами третьою-п`ятою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

До курсантів (слухачів), які проходять навчання у вищих навчальних закладах із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, крім видів дисциплінарних стягнень, визначених цією статтею, застосовується дисциплінарне стягнення у виді призначення поза чергою в наряд до п`яти нарядів.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно з частинами першою, третьою, четвертою та десятою статті 14 Дисциплінарного статуту передбачають, що службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до частин першої, другої, четвертої, сьомої, десятої, п`ятнадцятої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування. Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України. За рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі за текстом Порядок проведення службових розслідувань).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктами 7, 8 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань передбачено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів. За рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань).

З аналізу наведених норм Дисциплінарного статуту та Порядку проведення службових розслідувань слідує, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку, а розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться або у формі письмового провадження, або у відкритому засіданні, при цьому рішення про проведення розгляду справи у відкритому засіданні приймається керівником, який призначив службове розслідування, про що повинно бути вказано у наказі про призначення службового розслідування.

З матеріалів справи вбачається, що 16.06.2023 до Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області звернулась громадянка ОСОБА_3 , яка повідомила, що 14.06.2023 невідомими особами по проїзду Гайовому у м. Суми відносно її дочки неповнолітньої ОСОБА_4 , 2007 року народження, були вчинені дії сексуального характеру. За результатами вжитих розшукових заходів встановлено, що до вказаних дій можливо причетні слухачі Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії Харківського національного університету внутрішніх справ рядовий поліції ОСОБА_5 та рядовий поліції ОСОБА_1 .

Наказом Харківського національного університету внутрішніх справ від 16.06.2023 №349 створено дисциплінарну комісію та призначено службове розслідування.

Відповідно до вищевказаного наказу до складу дисциплінарної комісії входили: голова комісії проректор ОСОБА_7 ; члени комісії: начальник відділу кадрового забезпечення підполковник поліції ОСОБА_8 ; начальник відділу юридичного забезпечення підполковник поліції ОСОБА_9 ; завідувач відділення психологічного забезпечення відділу кадрового забезпечення підполковник поліції ОСОБА_10 ; завідувач відділення моніторингу відділу кадрового забезпечення підполковник поліції ОСОБА_11 .

Так, з урахуванням приписів статей 8, 18 Закону № 580-VIII на поліцейського покладено обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Поняття "службова дисципліна" містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.

З метою урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі за текстом Правила).

Згідно з Розділом І цих Правил ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Ці Правила ґрунтуються на Конституції України, Законах України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції", інших законах України, актах Президента України та постановах Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України.

Під час прийняття на службу до поліції особу ознайомлюють з вимогами цих Правил.

Поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України "Про Національну поліцію", інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.

Відповідно до абзаців другого, третього, тринадцятого пункту 1 розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено наступне.

16.06.2023 Сумським РУП ГУНП в Сумській області внесено до ДР відомості за №0002212 з попередньою правовою кваліфікацією за частиною третьою статті 152 КК України (зґвалтування). Про неправомірні дії правоохоронним органам стало відомо від неповнолітньої Д., яка повідомила, що 14.06.2023 ОСОБА_5 та водій на ім`я ОСОБА_12 почергово вчинили відносно неї дії сексуального характеру. За наведеним описом автомобіль Хюндай, схожий на автомобіль Хюндай Туксон, яким на час навчання у Сумському центрі користується рядовий поліції ОСОБА_1

14.06.2023 як ОСОБА_5 , так і ОСОБА_1 перебували на заняттях, але, як з`ясувалось пізніше, були відсутні за місцем свого мешкання по АДРЕСА_1 після 20.00 год., чим порушили вимоги пункту 16 Положення про організацію внутрішнього розпорядку в Сумському центрі первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м.Суми).

Далі зазначено, що опитати рядового ОСОБА_5 не вдалось за можливе, оскільки його було затримано в порядку статті 208 КПК України, а рядовий ОСОБА_1 на пропозицію повідомити всі відомі йому обставини з приводу подій, що сталися 14.06.2023 за участі його, особисто та рядового поліції ОСОБА_5 , відмовився, чим перешкоджав проведенню службового розслідування, усно відповідати на питання відмовився.

Також комісія зазначила, що ОСОБА_1 , перебуваючи в умовах, коли він достовірно усвідомлював факт скоєння до неповнолітньої ОСОБА_4 неправомірних дій з боку рядового поліції ОСОБА_5 , на лінію "102" не повідомив, заходів щодо запобігання правопорушенню, його припиненню, рятуванню людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення та охорони місця події не вжив, невідкладно в строк 24 години не звернувся з рапортом до керівника та про це не доповів.

Оскільки зазначена подія набула широкого розголосу в суспільстві, негативно вплинула на імідж Національної поліції та підриває віру громадян у спроможності поліції неупереджено, на високому професійному рівні виконувати покладені на неї завдання з охорони громадського порядку та боротьби зі злочинністю, причетність рядового ОСОБА_5 та рядового поліції ОСОБА_1 до дисциплінарних проступків та неповідомлення про можливі неправомірні дії стосовно неповнолітньої ОСОБА_4 унеможливлюють подальше виконання ними своїх обов`язків.

Згідно з частинами першою та другою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Під час службового розслідування взяті письмові пояснення, зокрема у рядового поліції ОСОБА_13 , який зазначив, що в першій половині дня 14.06.2023 ОСОБА_1 поводив себе як зазвичай, але в другій половині дня поступила від нього скарга про погане самопочуття, скаржився на нудоту. Зазначив, що ОСОБА_1 проживає за однією адресою разом з ОСОБА_14 та ОСОБА_5 . Вказав, що увечері 14.06.2023 надійшло повідомлення від ОСОБА_1 у месенджері WhatsApp о 19:09 год, що почувається погано і ляже відпочивати. Про те, що ОСОБА_1 відсутній за адресою проживання, не відомо, 14.06.2023 о 20:18 ОСОБА_1 не вийшов на відеозв`язок, після чого звернувся до ОСОБА_14 з прохання показати його, на що від ОСОБА_14 отримав відповідь, що ОСОБА_1 відпочиває у своїй кімнаті із зачиненими дверми і не може його показати.

Зазначене підтвердив ОСОБА_14 у своїх поясненнях та вказав, що приблизно 19:00- 19:05 год він почув як закрились вхідні двері квартири, а о 19:11 год. йому зателефонував ОСОБА_5 , який сказав, що він з ОСОБА_1 кудись поїдуть випити каву та повернуться за місцем проживання приблизно о 20:50 год.; повернулись додому приблизно о 21:00-21:05, проте, з кімнати ОСОБА_14 не виходив, побачився з ними лише наступного ранку.

У своїх поясненнях ОСОБА_15 та ОСОБА_16 підтвердили, що ОСОБА_1 14.06.2023 після обіду почав скаржитися на погане самопочуття, біль в животі і нудоту, після шикування на плацу, близько 17:40 год ОСОБА_1 не бачили.

У своїх поясненнях ОСОБА_17 зазначив про дії ОСОБА_5 , жодного пояснення щодо дій ОСОБА_1 не надано.

Дослідивши вказані пояснення, суд зазначає, що при проведені службового розслідування дисциплінарна комісія не з`ясувала належним чином місце перебування позивача, припускала його відсутність за місцем мешкання о 20:00 год. 14.06.2023.

Суд звертає увагу, що у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_1 не повідомлялось про підозру, він викликався до слідчого для допиту в якості свідка та повідомив про всі обставини, що йому відомі, що підтверджується копією повістки про виклик з відміткою про прибуття.

Твердження відповідача про перешкоджання службовому розслідуванню з огляду на відмову ОСОБА_1 надати пояснення, спростовується копією письмових пояснень, які надав позивач та повідомив, що він не є підозрюваним в жодному кримінальному провадженні, нікому не допомагав вчиняти злочин та взагалі про існування такого факту йому не відомо, що підтверджується копією пояснень позивача, що були приєднані до висновку службового розслідування від 17.06.2023.

Інших доказів у розумінні статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України відповідачем не надано.

При цьому, підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Верховний Суд у постанові від 16.09.2020 у справі №814/2530/16 зазначив, що враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Верховний Суд у постанові від 10.04.2019 у справі №802/1150/17-а вказав на те, що під час правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Критерії обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень вимагає врахування ним обставин, які є обов`язковими в силу закону (встановлення факту порушення поліцейським вимог закону, що може бути підставою для дисциплінарної відповідальності), так і інших обставин, які мають значення для конкретної справи. Для цього суб`єкт владних повноважень має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, перевірити всі обставини, на яких ґрунтується його рішення з урахуванням того, що обов`язок по наданню доказів вчинення поліцейським дисциплінарного проступку покладено на відповідача як суб`єкта владних повноважень, виходячи з вимог частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд зазначає, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 7 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суб`єктом владних повноважень є орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

З аналізу вищезазначених норм вбачається, що відповідач повинен діяти відповідно до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, яке побудовано на основі принципу "заборонено все, крім дозволеного законом". Застосування такого принципу забезпечує введення владних функцій у законні рамки і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.

Рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, за загальним правилом, не можна визнати неправомірними, якщо вони ґрунтуються на законі, чинному на момент прийняття відповідного рішення таким суб`єктом.

При цьому, відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Відповідно до частин першої та другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Нормами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. У адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

При цьому, у таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що застосування дисциплінарного стягнення не може ґрунтуватися на припущеннях або недоведених фактах, а при прийнятті рішень суб`єкт владних повноважень повинен уникати невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами.

Вищенаведена правова позиція узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у його постанові від 20.05.2021 у справі №420/2916/20, яка є обов`язковою для застосування у подібних правовідносинах за приписами частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

При вирішенні цієї справи суд враховує, що згідно з пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до пункту 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994, серія A, №303-A, п.29).

З урахування вищевикладеного, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати наказ Харківського Національного Університету Внутрішніх Справ №301 о/с від 17.06.2023 "По особовому складу".

Інші доводи відповідача-2 є безпідставними та не впливають на висновки суду.

Щодо наказу Головного управління Національної поліції в Полтавській області №314 о/с від 17.06.2023 "По особовому складу" суд зазначає наступне.

Відповідно до витягу з наказу начальника ГУНП в Полтавській області від 17.06.2023 №314 о/с "По особовому складу" згідно з статтею 73 Закону України "Про Національну поліцію" звільнено зі служби в поліції за пунктом 5 частини першої статті 77 (через службову невідповідність) рядового поліції ОСОБА_1 (0179332), поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №2 Полтавського РУП, 17.06.2023. Підставою для видання наказу про звільнення став наказ Харківського національного університету внутрішніх справ від 17.06.2023 №301 о/с "Про відрахування зі складу слухачів".

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється через службову невідповідність.

При цьому, згідно з частиною п`ятою статті 73 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейські, відраховані з навчальних закладів, де вони проходили первинну професійну підготовку, до закінчення навчання, а також поліцейські, які після закінчення курсу первинної професійної підготовки отримали незадовільні оцінки за результатами іспитів, повертаються до органів (закладів, установ) поліції, з яких вони прибули на навчання, з подальшим звільненням зі служби в поліції.

З огляду на те, що підставою для видання наказу ГУНП в Полтавській області від 17.06.2023 №314 о/с "По особовому складу" про звільнення ОСОБА_1 став наказ Харківського національного університету внутрішніх справ від 17.06.2023 №301 о/с "Про відрахування зі складу слухачів", тому з огляду на вищенаведене наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області №314 о/с від 17.06.2023 "По особовому складу" також є протиправним та підлягає скасуванню.

Позивач просить також поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №2 Полтавського РУП з 17.06.2023 та стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу до дня постановлення судового рішення; поновити ОСОБА_1 в складі слухачів первинної професійної підготовки Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії ХНУВС з 17.06.2023.

Відповідно до частини першої статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Скасування наказу про звільнення позивача відповідно до вимог частини першої статті 235 Кодексу законів про працю України є підставою для його поновлення на попередній роботі, а саме: на посаді поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №2 Полтавського РУП.

У пункті 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29.07.1993 №58, зазначено, що днем звільнення вважається останній день роботи.

Отже, день звільнення це останній день, коли працівник перебуває у трудових відносинах із роботодавцем.

Таким чином, позивача слід поновити на посаді з наступного дня за днем звільнення, тобто з 18.06.2023.

Згідно з пунктом 3 розділу І Положення про організацію первинної професійної підготовки поліцейських, яких вперше прийнято на службу в поліції, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 16.02.2016 № 105, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 18.04.2016 за № 576/28706, поліцейські, яких вперше прийнято на службу в поліції, проходять професійну підготовку з метою набуття ними спеціальних навичок, необхідних для виконання повноважень поліції.

Оскільки позивач на момент винесення оскаржуваних наказів ще проходив професійну підготовку у якості слухача первинної професійної підготовки Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії Харківського Національного Університету Внутрішніх Справ, тому і позовна вимога про поновлення його у складі слухачів з 18.06.2023 також підлягає задоволенню.

Поновлення на посаді, яку позивач обіймав до звільнення, та зарахування до складу слухачів Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії ХНУВС є достатнім ефективним засобом захисту порушеного права позивача.

Суд, встановивши неправомірність вищенаведених наказів, надає оцінку позовній вимозі про стягнення з ГУ НП в Полтавській області на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 17.06.2023 по день ухвалення рішення.

Згідно з частиною другою статті 235 Кодексу законів про працю України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

При цьому, вимушеним прогулом є час, протягом якого працівник з вини роботодавця не мав змоги виконувати трудові функції обумовлені трудовим договором.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 13.03.2018 у справі № 2а-11888/10/1370 та від 05.11.2019 у справі № 2а-2243/11/1370.

Згідно з частиною другою статті 94 Закону України "Про Національну поліцію" порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Для обчислення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу застосовується Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29.04.2016 за № 669/28799 (далі Порядок № 260).

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, наведеною, зокрема, у постанові від 17.03.2021 у справі № 815/6557/16, Верховний Суд зазначив щодо необхідності застосування до спірних правовідносин норм Порядку № 260 та дійшов висновку про протиправність застосування до спірних правовідносин постанови Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 "Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати".

Так, пунктом 6 розділу ІІІ Порядку № 260 передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Пунктом 9 розділу І Порядку № 260 встановлено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Відповідно до довідки № 1342/115/29/09/01-2023 від 05.10.2023 про доходи позивача середньоденний розмір заробітної плати складає 133,93 грн. Проте розрахунок зроблений за неповний місяць (17 календарних днів у червні 2023 року).

З урахуванням пункту 6 розділу ІІІ Порядку № 260 суд розраховує суму з огляду на повний місяць травень 2023 року. Так, згідно з довідкою за травень 2023 року загальний розмір грошового забезпечення складає 6700 грн, кількість календарних днів, за які нараховано грошове забезпечення 31, тобто 216,13 грн виходить розмір середньоденного грошового забезпечення позивача (6700 грн / 31 кал.д.).

З огляду на наведене, під час судового засідання при підрахунку було допущено арифметичну помилку.

Зі змісту Порядку № 260 вбачається, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

Правовий висновок щодо необхідності застосування Порядку № 260 при обрахунку грошового забезпечення за час вимушеного прогулу із урахуванням кількості календарних днів у подібних правовідносинах викладено у постановах Верховного Суду від 13.02.2019 у справі № 815/2959/17, від 26.04.2019 у справі № 815/1829/17 та від 17.03.2021 у справі № 815/6557/16.

Отже, при визначенні розміру грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, який підлягає присудженню на користь позивача з відповідача-1, необхідно застосовувати норми Порядку № 260, беручи до уваги кількість календарних днів для обрахунку грошового забезпечення.

Згідно з правовою позицією Верховного суду у справі №826/2778/14 від 21.10.2021 справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів. Податки і збори із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та, відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу зменшується на суму податків і зборів.

Відповідно до кількості календарних днів, що минули за час вимушеного прогулу позивача, стягненню на його користь підлягає середній заробіток за час вимушеного прогулу з 18.06.2023 по 05.12.2023 (дату прийняття рішення у цій справі) у розмірі 36958,23 грн (171 к.д. х 216,13 грн; сума зазначена без утримання податку та інших обов`язкових платежів).

Зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, якими урегульовано спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Крім того, оскільки суд ухвалив рішення про поновлення позивача на посаді та стягнення на його користь заробітної плати за час вимушеного прогулу, суд вказує, що пунктами 2, 3 частини першої статті 371 КАС України передбачено, що негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Таким чином, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №2 Полтавського РУП та в складі слухачів первинної професійної підготовки Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії ХНУВС з 18.06.2023, а також стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць належить допустити до негайного виконання.

Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

У зв`язку з наведеним, позивач звільнений від сплати судового збору за позовні вимоги до Головного управління Національної поліції в Полтавській області.

Водночас, позивач сплатив судовий збір у розмірі 1073,60 грн за подання позови в частині позовних вимог до Харківського Національного Університету Внутрішніх Справ (у цій частині позовних вимог позивач не звільнений від сплати судового збору).

Отже, враховуючи задоволення позову, на користь позивача підлягають відшкодуванню судові витрати, пов`язані із сплатою судового збору, сплачені позивачем за подання цього позову до Харківського Національного Університету Внутрішніх Справ, за рахунок бюджетних асигнувань якого підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Керуючись статтями 2, 6, 8, 9, 77, 132, 139, 243-246, 250, 255, 295, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Полтавській області вул. Пушкіна, 83, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ), Харківського національного університету внутрішніх справ (просп. Льва Ландау, 27, м. Харків, 61080, ) про скасування наказів, поновлення на службі задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Харківського Національного Університету Внутрішніх Справ №301 о/с від 17.06.2023 "По особовому складу".

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області №314 о/с від 17.06.2023 "По особовому складу".

Поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №2 Полтавського РУП з 18.06.2023.

Поновити ОСОБА_1 в складі слухачів первинної професійної підготовки Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії Харківського Національного Університету Внутрішніх Справ з 18.06.2023.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Полтавській області вул. Пушкіна, 83, м. Полтава, Полтавська область, 36014, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 18.06.2023 по 05.12.2023 у розмірі 36958,23 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Харківського національного університету внутрішніх справ (просп. Льва Ландау, 27, м. Харків, 61080, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_1 ) витрати зі сплати судового збору у розмірі 1073,60 грн.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення з 18.06.2023 ОСОБА_1 на посаді поліцейського з реагування патрульної поліції сектору поліцейської діяльності №1 відділу поліції №2 Полтавського РУП, у складі слухачів первинної професійної підготовки Сумського центру первинної професійної підготовки "Академія поліції" (м. Суми) Сумської філії Харківського Національного Університету Внутрішніх Справ та в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Полтавській області середнього заробітку в межах суми стягнення за один місяць.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.С. Канигіна