Справа № 520/9697/23
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2023-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2023 р. Справа № 520/9697/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Ральченка І.М. , Катунова В.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.06.2023, головуючий суддя І інстанції: Зінченко А.В., м. Харків, повний текст складено 08.06.23 по справі № 520/9697/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області

про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі за текстом також позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі за текстом також відповідач, ГУНП в Харківській області), в якому просив визнати протиправним та скасувати Наказ ГУНП в Харківській області від 24.03.2023 за № 207 в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 8 червня 2023 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на те, що судове рішення ухвалено з порушенням норм матеріального права; має місце невідповідність висновків, викладених у оскаржуваному рішенні обставинам справи. Наводить обставини справи, зазначені ним у позовній заяві. Звертає увагу, що в обов`язки позивача не входить направлення матеріалів про адміністративні правопорушення до суду, а також їх дооформлення після повернення судами відповідно до приписів п. 11 розділу XI Інструкції № 1395. Вказує на порушення відповідачем строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, з дослідженням усіх доказів та встановленням усіх обставин у справі. Звертає увагу, що твердження позивача, наведені у апеляційній скарзі, є хибними, спростовуються дійсними обставинами справи та положеннями чинного законодавства України. Вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України), суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що 09.02.2023 до ГУНП в Харківській області надійшла доповідна записка УГІ ГУНП в Харківській області від 09.02.2023 за № 221/119-15-2023 про результати перевірки, проведеної 04.02.2023 мобільною групою УГІ ГУНП в Харківській області щодо дотримання стану дисципліни та законності, поліцейськими відділу поліції № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області (далі ВП № 3).

За результатами перевірки встановлені обставини, які можуть вказувати на те, що в діях або бездіяльності поліцейських ГУНП в Харківській області вбачаються ознаки дисциплінарних проступків.

Так, службовим розслідуванням встановлено, що 24.10.2021 поліцейським СРПП ВП № 3 старшим сержантом поліції Радченком О. В. відносно ОСОБА_2 , 1973 року народження, складено адміністративний протокол серії ААБ № 254906 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

22.12.2021 (через два місяці) вказаний адміністративний матеріал надісланий до Дергачівського районного суду Харківської області. Постановою судді Дергачівського районного суду Харківської області від 23.12.2021 адміністративний матеріал відносно ОСОБА_2 повернутий до ВП № 3 для належного оформлення. Після доопрацювання вказаний адміністративний матеріал 23.12.2022 (через 1 рік) за вих. № 7146 повторно надісланий до Дергачівського районного суду Харківської області для прийняття рішення. 26.12.2022 постановою Дергачівського районного суду Харківської області провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_2 закрито на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП (у зв`язку із закінченням стоків, передбачених ст. 38 КУпАП), в результаті чого останній уникнув адміністративної відповідальності.

Дисциплінарною комісією встановлено, що відповідно до п. 7 Наказу Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області від 28.11.2022 за № 329 відповідальною за облік бланкової продукції, станом діловодства у справах про адміністративні правопорушення, здійснення автоматизованого обліку адміністративних правопорушень в ІКС ІПНП «Адмінпрактика» у ВП № 3 визначено інспектора адміністративної практики Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області капітана поліції Андріюк О.М.

Проте, відповідно п. 8 вказаного наказу загальне керівництво та контроль за сектором адміністративної практики у ВП № 3 покладено на заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності ВП № 3 підполковника поліції Кібалкіна Є. О.

Опитана інспектор адміністративної практики Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області капітан поліції Андріюк Олена Миколаївна пояснила, що поліцейські ВП № 3 надають до САП ВП № 3 копії складених протоколів та копії супровідних листів направлених за належністю та перед направленням до суду для перевірки повноти збору матеріалу. Проте деякі співробітники надають матеріали невчасно та не в повному обсязі, чим порушують вимоги Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої Наказом МВС України від 07.11.2015 за № 1395 (далі Інструкція № 1395).

Також капітан поліції ОСОБА_3 пояснила, що працівники ВП № 3 самостійно направляють до суду складені ними адміністративні матеріали.

Протокол серії ААБ № 254906 за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_4 старший сержант поліції Радченко О. В. надав вчасно для внесення до бази ІПНП, проте копію супроводу до суду надав пізніше зі штампом про отримання судом. Про повернення матеріалу з суду на доопрацювання опитаній не було відомо. Опитана отримала направлене до ВП № 3 рішення суду про закриття справи на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП (у зв`язку із закінченням стоків, передбачених ст. 38 КУпАП). Опитана неодноразово вказувала працівникам СРПП ВП № 3 та доповідала керівництву ВП № 3 про порушення вимог Інструкції № 1395, що було проігноровано.

Проте зареєстрованих рапортів до керівництва ВП № 3 щодо зазначених подій дисциплінарній комісії опитана не надала.

Вивченням Журналів реєстрації вхідної кореспонденції ВП № 3 супровідних листів встановлено, що 28.12.2021 за вх. № 8015, до ВП № 3 надійшла постанова Дергачівського районного суду Харківської області від 23.12.2021 для належного оформлення адміністративного матеріалу відносно ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Після доопрацювання вищевказаний адміністративний матеріал 24.01.2022 (майже через місяць) за вих. № 807 (у вказаному листі зазначено виконавцем ОСОБА_5 ) повторно надісланий до Дергачівського районного суду Харківської області для прийняття рішення. 22.02.2022 постановою Дергачівського районного суду Харківської області адміністративний матеріал відносно ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 130 КУпАП ще раз направлено до ВП № 3 для належного оформлення.

У зв`язку з військовою агресію РФ зазначений матеріал надійшов до ВП № 3 02.12.2022 за вх. № 1715 та після повторного доопрацювання лише 23.12.2022 за вих. № 7146 направлений до Дергачівського районного суду Харківської області. 26.12.2022 постановою Дергачівського районного суду Харківської області провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_4 закрито на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП (у зв`язку із закінченням стоків, передбачених ст. 38 КУпАП), в результаті чого останній уникнув адміністративної відповідальності.

Опитаний поліцейський СРПП ВП № 3 старший сержант поліції ОСОБА_1 пояснив, що 24.10.2021 склав протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 254906 відносно ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 130 КУпАП та протягом доби передав до САП ВП № 3 капітану поліції Андріюк О.М. У грудні 2021 року чи на початку січня 2022 року (коли саме не пам`ятає) вказаний матеріал був повернений з Дергачівського районного суду Харківської області старшому сержанту поліції ОСОБА_1 для належного дооформлення. Після доопрацювання матеріал було передано до САП ВП № 3. Про подальший розгляд справи та повернення матеріалу опитаному не відомо.

За результатами службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок від 13.03.2023, затверджений Начальником ГУНП в Харківській області 13.03.2023, за змістом якого за порушення службової дисципліни, що виразилося в порушенні вимог п. 4, 11 розділу ХV Інструкції № 1395, ч. 2 ст. 251 КУпАП, п. 2, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ч. 1 ст. 8, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», необхідно застосувати до поліцейського СРПП ВП № 3 старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Наказом ГУНП в Харківській області від 24.03.2023 за № 207 до поліцейського СРПП ВП № 3 старшого сержанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Позивач не погодився із вказаним рішенням Головного управління Національної поліції в Харківській області та оскаржив його до суду у відповідній частині.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку про відповідність оскаржуваного наказу критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та доводам апеляційної скарги, колегія суддів зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України Про Національну поліцію від 02.07.2015 за № 580-VІІІ.

За приписами ч. 1 ст. 8 Закону України "Про Національну поліцію" поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію" визначено основні обов`язки поліцейського, зокрема, згідно з п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 зазначеного закону поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону у разі вчинення протиправних діянь. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службовою дисципліною є дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За приписами статті 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків (ч.1 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч.2 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Так, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Згідно із частинами 1-5 статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

З аналізу викладених вище норм убачається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, види дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування.

Згідно з частинами 1, 11, 15 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для участі в засіданні комісії. Виклик надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Згідно зі ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Порядок проведення службових розслідувань регулюється Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим Наказом МВС України № 893 від 07.11.2018 (далі Порядок) .

Згідно із пунктом 1 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

За приписами пункту 1 розділу ІІ вказаного Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

За змістом пункту 1 розділу V Порядку, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

На виконання пункту 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 13 розділу V Порядку передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Відповідно до пункту 1 розділу VІІ Порядку, у разі коли за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Отже, зміст вказаних норм дає підстави дійти висновку про те, що за порушення службової дисципліни до поліцейського може бути застосований один із визначених видів дисциплінарного стягнення, в тому числі й сувора догана. Втім, застосування стягнення можливе лише в тому разі, коли порушення службової дисципліни сталося внаслідок винної протиправної поведінки поліцейського, яка належним чином доведена та підтверджена відповідними достатніми доказами.

Разом з цим, обираючи вид дисциплінарного стягнення, який має бути застосований, уповноважена особа зобов`язана враховувати, зокрема, характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, доведеність його вчинення, наявність та ступінь вини порушника. Фактично, при обранні виду дисциплінарного стягнення має дотримуватись принцип пропорційності, тобто, справедливий баланс між тяжкістю проступку, вчиненого внаслідок доведеної винної протиправної поведінки порушника, негативними наслідками, до яких призвела чи може призвести така поведінка з одного боку, та суворістю покарання за вчинений проступок, глибиною необхідного втручання у права порушника, необхідних для досягнення мети застосування стягнення, з другого боку.

За приписами ч. 1 ст. 255 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи органів Національної поліції.

Частиною першою статті 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу (ч. 2 ст. 251 КУпАП).

Відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Закону України "Про Національну поліцію", з метою встановлення нормативно-правового регулювання здійснення проваджень уповноваженими особами Національної поліції України у справах про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2015 за № 1395 затверджено Інструкцію з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі (далі Інструкція №1395).

За приписами пункту 1 розділу ІІ Інструкції № 1395 до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються: 1) письмові пояснення свідків правопорушення у разі їх наявності; 2) акт огляду та тимчасового затримання транспортного засобу у разі здійснення його затримання; 3) акт огляду на стан сп`яніння у разі проведення огляду на стан сп`яніння; 4) інші документи та матеріали, які містять інформацію про правопорушення.

Згідно з вимогами п. 4 розділу ХV Інструкції № 1395 матеріали про адміністративні правопорушення, оформлені поліцейськими, у тому числі тимчасово вилучене посвідчення водія (у разі його вилучення), протягом однієї доби надсилаються до підрозділів адміністративної практики для подальшої їх реєстрації, опрацювання, внесення інформації до автоматизованого обліку, зберігання або надсилання до органів (посадових осіб), яким надано право накладати адміністративне стягнення.

За приписами п. 6 розділу ХV Інструкції № 1395 після внесення відповідної інформації до автоматизованого обліку матеріали про адміністративні правопорушення надсилаються до органів (посадових осіб), яким надано право накладати адміністративне стягнення, в десятиденний строк з дати отримання таких матеріалів підрозділами адміністративної практики.

Крім того згідно з вимогами п. 7 розділу ХV Інструкції № 1395 працівник підрозділу поліції, який здійснює контроль за видачою та використанням бланків протоколів про адміністративні правопорушення, постанов про адміністративні правопорушення та тимчасових дозволів на право керування транспортним засобом, одночасно здійснює перевірку правомірності і правильності використання та оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення й у випадках виявлення недоліків доповідає рапортом керівникові підрозділу поліції.

Відповідно до приписів п. 11 розділу ХV Інструкції № 1395 матеріали справ про адміністративні правопорушення, повернуті судами для належного дооформлення, оформлюються уповноваженими підрозділами поліції в межах строків розгляд справи, але не пізніше десяти робочих днів з дня їх надходження, та надсилаються до відповідних судів.

Як убачається із матеріалів справи, обґрунтовуючи протиправність наказу, в оскаржуваній частині, ОСОБА_1 вказує на відсутність підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності з огляду на те, що в обов`язки позивача не входить направлення матеріалів про адміністративні правопорушення, а також їх дооформлення після повернення судами відповідно до приписів п. 11 розділу XI Інструкції № 1395.

Втім, дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті в їх сукупності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість таких доводів позивача, з огляду на таке.

24.10.2021 поліцейським СРПП ВП № 3 старшим сержантом поліції Радченком О. В. відносно ОСОБА_2 , 1973 року народження, складено адміністративний протокол серії ААБ № 254906 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

22.12.2021 вказаний адміністративний матеріал надісланий до Дергачівського районного суду Харківської області.

Постановою судді Дергачівського районного суду Харківської області від 23.12.2021 адміністративний матеріал відносно ОСОБА_2 повернутий до ВП № 3 для належного оформлення.

24.01.2022 вказаний адміністративний матеріал повторно надісланий до Дергачівського районного суду Харківської області.

Із супровідного листа від 24.01.2022, підписаного заступником начальника Кібалкіним Єгором, убачається, що адміністративний матеріал відносно ОСОБА_2 , надісланий до Дергачівського районного суду Харківської області, містив протокол ААБ 254906 від 24.10.2021 та матеріали на 10 аркушах. Виконавцем у супровідному листі від 24.01.2022 зазначено ОСОБА_1

22.02.2022 постановою Дергачівського районного суду Харківської області адміністративний матеріал відносно ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 130 КУпАП ще раз направлено до ВП № 3 для належного оформлення.

У зв`язку з військовою агресію РФ зазначений матеріал надійшов до ВП № 3 02.12.2022 за вх. № 1715 та після чергового доопрацювання лише 23.12.2022 за вих. № 7146 направлений до Дергачівського районного суду Харківської області.

Як убачається зі змісту апеляційної скарги, причиною повернення зазначеного адміністративного матеріалу було недолучення відеозапису з нагрудної камери позивача.

Так, за змістом супровідного листа від 23.12.2022, підписаного Начальником відділу поліції № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області Горшеніним Денисом, адміністративний матеріал відносно ОСОБА_2 , надісланий до Дергачівського районного суду Харківської області, містив протокол ААБ 254906 від 24.10.2021 та диск із записом. Виконавцем у супровідному листі зазначено ОСОБА_1 .

З наведеного вбачається, що недоліки адміністративного матеріалу, складеного ОСОБА_1 відносно ОСОБА_2 , перешкоджали суду розглянути його відповідно до вимог КУпАП.

Опитаний під час службового розслідування поліцейський СРПП ВП № 3 старший сержант поліції Радченко Олексій Володимирович не заперечував, що дооформлення адміністративного матеріалу відносно ОСОБА_2 здійснювалося ним особисто.

З огляду на неодноразове тривале дооформлення адміністративного матеріалу відносно ОСОБА_2 , , провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_2 закрито на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП (у зв`язку із закінченням стоків, передбачених ст. 38 КУпАП), в результаті чого останній уникнув адміністративної відповідальності.

Як уже зазначалось, за змістом висновку від 13.03.2023, складеного за результатами службового розслідування, підставою для застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення (суворої догани) слугувало порушення службової дисципліни, що виразилося в порушенні вимог п. 4, 11 розділу ХV Інструкції № 1395, ч. 2 ст. 251 КУпАП, п. 2, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ч. 1 ст. 8, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію».

Зі змісту Наказу ГУНП в Харківській області від 24.03.2023 за № 207 убачається, що в діях старшого сержанта поліції ОСОБА_1 встановлено факт вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у невиконанні вимог п. 4 розділу ХV Інструкції № 1395, у частині ненадсилання протягом однієї доби до підрозділів адміністративної практики належним чином зібраних матеріалів про адміністративні правопорушення, оформлених поліцейськими, для подальшої їх реєстрації, опрацювання, внесення інформації до автоматизованого обліку, зберігання або надсилання до органів (посадових осіб), яким надано право накладати адміністративне стягнення, невиконанні вимог ч. 2 ст. 251 КУпАП, у частині неналежного збору доказів та у порушенні вимог п. 11 розділу ХV Інструкції № 1395, у частині неоформлення протягом десяти робочих днів з дня надходження матеріалів справ про адміністративні правопорушення, повернуті судами для належного дооформлення, та надсилання до відповідних судів.

З огляду на зазначене посилання позивача в апеляційній скарзі на те, що його притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення строків направлення матеріалів про адміністративні правопорушення до суду, що не входить до його обов`язків, є помилковим.

При цьому, з Наказу ГУНП в Харківській області від 24.03.2023 за № 207 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУНП в Харківській області» вбачається, що саме інспектор сектору адміністративної практики Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області капітан поліції Андріюк О. М., будучи відповідальною за стан діловодства у справах про адміністративні правопорушення у відділі поліції № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області, порушила вимоги пункту 6 розділу XV Інструкції № 1395 та пункту 5 своїх функціональних обов`язків у частині ненадсилання в десятиденний строк з дати отримання матеріалів адміністративної практики, після внесення відповідної інформації до автоматизованого обліку, матеріалів про адміністративні правопорушення до органів (посадових осіб), яким надано право накладати адміністративні стягнення, за що, зокрема, притягнута до дисциплінарної відповідальності.

Щодо посилання позивача на те, що дооформлення матеріалів про адміністративні правопорушення після повернення судами відповідно до приписів п. 11 розділу XI Інструкції № 1395 не входить до його обов`язків, то колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи відсутній розпорядчий документ, за яким обов`язки щодо дооформлення матеріалу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , адміністративний протокол за яким складено саме позивачем, покладено на іншу особу.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що усі юридичні фактори, котрі мають юридичне значення для вирішення питання про дисциплінарне покарання поліцейського, викладені дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування.

Дисциплінарна комісія обставини діяння поліцейського з`ясувала повно, оцінила вірно, вчинене поліцейським діяння кваліфікувала правильно, норму закону визначила належну, зміст норми права витлумачила відповідно до її дійсної суті, забезпечила дотримання процедури притягнення особи до відповідальності.

У ході проведення службового розслідування обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність позивача не встановлені, що також не встановлено судовим розглядом під час розгляду справи.

Колегія суддів зазначає, що процесуальний обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого наказу про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності відповідно до положень діючого процесуального законодавства покладено на відповідача як на суб`єкта владних повноважень.

Матеріалами службового розслідування, наявними в матеріалах справи, підтверджено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Наказ ГУНП в Харківській області від 24.03.2023 за № 207 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУНП в Харківській області», в оскаржуваній частині, прийнятий за висновками службового розслідування, матеріали якого є такими, що беззаперечно свідчать про наявність у позивача вини у вчиненні проступку, за яке він притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

З Наказом від 24.03.2023 за № 207 позивач ознайомився 01.04.2023, про що свідчить його підпис у листі ознайомлення.

Щодо дисциплінарної відповідальності, то види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, установлені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Адміністративний суд у силу вимог статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

В силу статей 1, 2 Дисциплінарного статуту підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, інших нормативно-правових актів, а також Присяги поліцейського.

Зазначені висновки сформовано Верховним Судом у постанові від 19.04.2019 у справі №802/1172/17-а.

Щодо посилання позивача на порушення відповідачем строків притягнення до дисциплінарної відповідальності, то колегія суддів зауважує, що відповідно до частини 1, 2 ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу; у разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

За матеріалами справи рішення щодо закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_2 на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП (у зв`язку із закінченням стоків, передбачених ст. 38 КУпАП) прийняте Дергачівським районним судом Харківської області 26.12.2022.

Висновок за результатами службового розслідування відносно поліцейських ГУНП в Харківській області, зокрема позивача, затверджено 13.03.2023.

Дисциплінарне стягнення до поліцейського СРПП ВП № 3 старшого сержанта поліції ОСОБА_1 застосовано Наказом ГУНП в Харківській області від 24.03.2023.

За таких обставин доводи позивача в частині порушення відповідачем строку на застосування дисциплінарного стягнення не відповідають фактичним обставинам справи.

Ураховуючи встановлені обставини у їх сукупності, виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що приймаючи Наказ від 24.03.2023 за № 207 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУНП в Харківській області», в оскаржуваній частині, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання його протиправними та скасування в цій частині.

Отже, висновок суду першої інстанції про відповідність оскаржуваного наказу критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України та, як наслідок, про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, є обґрунтованим і законним.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги позивача стосовно неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, оскільки такі зводяться лише до суб`єктивних суджень заявника та правильність висновків суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Зважаючи на результати апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для розподілу судових витрат.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.06.2023 по справі № 520/9697/23 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді І.М. Ральченко В.В. Катунов