Справа № 440/2166/23
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2023-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 грудня 2023 року

м. Київ

справа №440/2166/23

адміністративне провадження №К/990/40226/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Шарапи В.М., суддів Берназюка Я.О., Чиркіна С.М., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 13.04.2023 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 31.10.2023 у справі №440/2166/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області, в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача з приводу відмови листом в.о. начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області В.Носенка від 07.10.2022 №11417-9523/У-02/8-1600/22 у нарахуванні та виплаті розміру його пенсії з урахуванням довідки про заробітну плату до 01.07.2000 за 60 календарних місяців страхового стажу за період з 01.07.1995 по 30.06.2000 згідно зі статтею 40 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" при повторному розгляді заяви про призначення пенсії за віком від 17.07.2019, зобов`язавши при цьому Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області нарахувати пенсію позивачу з урахуванням цієї довідки з 17.07.2019 та виплатити різницю сум пенсії (однією сумою);

- визнати протиправною бездіяльність відповідача з відмови листом у нарахуванні та виплаті компенсації за втрату частини пенсії у зв`язку з порушенням строків її виплати з 17.07.2019 згідно із Законом України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати", зобов`язавши при цьому Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області нарахувати та виплатити позивачу таку компенсацію;

- стягнути з Держави Україна в особі Головного управління Пенсійного фонду України через Головне управління Державної казначейської служби України в Полтавській області за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 відшкодування моральної шкоди у сумі 24 309,00 грн, завданої внаслідок бездіяльності, неправомірних дій та незаконних рішень відповідача.

Розгляд справи здійснювався за правилами спрощеного позовного провадження.

Полтавський окружний адміністративний суд своїм рішенням від 13.04.2023 (залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 31.10.2023) позов задовольнив частково.

Визнав протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області щодо перерахунку ОСОБА_1 пенсії за віком з 01.09.2022.

Зобов`язав Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області здійснити перерахунок та виплату пенсії за віком ОСОБА_1 з 17.07.2019 по 31.08.2022 на підставі довідки Гадяцького виробничого управління житлово-комунального господарства від 04.08.2022 №6.

Визнав протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області щодо відмови ОСОБА_1 у нарахуванні та виплаті компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням термінів виплати пенсії, нарахованої на підставі рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 21.12.2020 у справі №640/11106/20, за період з 01.07.2022 по 12.08.2022.

Зобов`язав Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області здійснити розрахунок та нарахування ОСОБА_1 компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням термінів виплати пенсії, нарахованої на підставі рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 21.12.2020 у справі №640/11106/20, за період з 01.07.2022 по 12.08.2022, та виплатити компенсацію відповідно до статті 6 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати".

В задоволенні решти позовних вимог - відмовив.

На адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний Суд» 29.11.2023 надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , в якій скаржник просить скасувати постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 31.10.2023, а рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 13.04.2023 змінити в частині періоду виплати компенсації втрати частини доходів - зазначивши період з 17.07.2019 по 12.08.2022.

Згідно з частиною 1 статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Втім Верховним Судом встановлено, що касаційну скаргу подано без додержання вимог процесуального закону, що діяв на час її подання.

Щодо сплати судового збору

Згідно з частиною 4 статті 330 КАС України, до касаційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України № 3674-VI від 08.07.2011 "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI) в редакції станом на момент подання позову, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI в редакції станом на момент подання позову, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Згідно із підпунктом 3 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону №3674-, ставка судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина 3 статті 4 Закону № 3674-VI).

Станом на 01.01.2023 прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2 684,00 грн. Касаційна скарга подана щодо однієї вимоги немайнового характеру.

Відтак Верховний Суд дійшов висновку, що ставка судового збору, що підлягає сплаті за подання цієї касаційної скарги, складає 1 717,76 грн (2 684,00 грн * 0,4 *200% * 0,8).

Проте, скаржником до касаційної скарги не додано документу про сплату судового збору у визначеному законом розмірі.

Реквізити для сплати судового збору:

отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

рахунок отримувача: UA0026007;

;

код класифікації доходів бюджету: 22030102;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

найменування додатку, збору, платежу: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";

призначення платежу: "*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом _____ (ПІБ/назва), Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд)", номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Натомість у касаційній скарзі скаржник заявив клопотання про звільнення його від сплати судового збору, посилаючись на низький рівень доходів та незадовільний стан здоров`я.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону №3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 статті 8 Закону №3674-VI встановлено право суду зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно з частиною 1 статті 77 КАС України, повинна навести доводи і надати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору мотивовано тим, що єдиним джерелом доходу за попередній рік є отримання пенсії. На підтвердження вказаної інформації скаржником надано, зокрема, довідку, сформовану засобами автоматичних систем Пенсійного фонду України про суми виплаченої пенсії за віком за 2022 рік.

Водночас надані відомості не містять інформації про наявність чи відсутність всіх можливих доходів позивача за попередній календарний рік.

З огляду на положення пункту 1 частини 1 статті 8 Закону №3674-VI, належними доказами скрутного матеріального становища, які повністю відображатимуть розмір річного доходу позивача, слід вважати відомості органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік в сукупності із відомостями органу доходів і зборів про наявність/відсутність інших доходів за попередній календарний рік.

Що стосується незадовільного стану здоров`я, то такі причини теж не можуть слугувати підставами для звільнення від сплати судового збору, в розумінні приписів Закону №3674-VI.

Відтак, враховуючи викладене вище, Верховний Суд дійшов висновку, що надані скаржником докази на підтвердження матеріального стану не відображають повністю сукупний розмір доходів скаржника за попередній календарний рік, а тому, у задоволенні клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору слід відмовити.

Щодо направлення копій касаційної скарги

Згідно з частиною 4 статті 330 КАС України, до касаційної скарги додаються, зокрема, копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

При цьому частиною 9 статті 44 КАС України обумовлено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Відповідно до пункту 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Як вбачається із матеріалів касаційної скарги, така була сформована у підсистемі «Електронний суд», однак доказів надсилання іншим учасникам справи листом з описом вкладення копій поданих до суду документів та/або доказів надсилання таких документів до Електронних кабінетів учасників справи - скаржником не надано.

Частиною 2 статті 332 КАС України встановлено, що до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Частинами 1, 2 статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи наведене вище, касаційну скаргу слід залишити без руху, а скаржнику необхідно надати докази сплати судового збору у розмірі 1 717,76 грн та докази надсилання учасникам справи листом з описом вкладення копій поданих до суду документів та/або докази надсилання таких документів до Електронних кабінетів учасників справи.

Керуючись статтями 169, 329, 330, 332 КАС України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 13.04.2023 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 31.10.2023 у справі №440/2166/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди - залишити без руху.

Встановити скаржнику десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

СуддіВ.М. Шарапа
Я.О. Берназюк
С.М. Чиркін