Справа № 640/14519/21
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2023-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2023 року м. Київ № 640/14519/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панової Г.В., при секретарі судового засідання Любенко Д.І.,

за участю представників сторін:

від позивача - Дем`янчук Г.В.,

від відповідача - Кшемінська Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Київській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, у якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 15.04.2021 № 186 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби поліції;

- визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 30.04.2021 № 116 о/с «По особовому складу» в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в органах поліції, де позивач займав посаду начальника ізолятору тимчасового тримання ГУНП в Київській області;

- поновити ОСОБА_1 , в органах поліції на посаді начальника ізолятору тимчасового тривання Головного управління Національної поліції в Київській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу починаючи з 30 квітня 2021 року по день ухвалення рішення в цій справі;

- допустити негайне виконання судового рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на роботі на посаді начальника ізолятору тимчасового тримання Головного управління Національної поліції в Київській області та в частині стягнення розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що оспорюваним наказом він був звільнений зі служби в органах поліції з посади начальника ізолятора тимчасового тримання № 10 ГУ НП в Київській області. При цьому, позивач зауважив, що його винуватість у вчиненні дисциплінарного проступку нічим не доведена, оскільки, в наказі про дисциплінарне стягнення не зазначено та необґрунтовано конкретних дій позивача (або бездіяльності), які б призвели до неналежного контролю за добовим нарядом, неналежного виконання функціональних обов`язків та порушення строків перебування в ІТТ затриманих осіб, що призвело б до звільнення таких осіб раніше встановленого строку, у який спосіб позивач цьому сприяв, або в який спосіб він міг цьому запобігти і в чому конкретно полягало це порушення. До того ж, на думку позивача застосування до нього найсуворішого виду дисциплінарного стягнення було застосовано безпідставно, необґрунтовано та неправомірно. Посилаючись на правові висновки Верховного Суду викладені у постанові від 26.11.2019 у справі № 804/2828/16, у якій зазначено, що такого факту як підлеглість не достатньо для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади, позивач наголошував на необґрунтованості застосування до нього найсуворішого виду дисциплінарного стягнення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.05.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду», який набрав чинності 15.12.2022 (далі по тексту - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На адресу Київського окружного адміністративного суду надійшла адміністративна справа № 640/14519/21, яка відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Пановій Г.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.08.2023 суд прийняв до провадження адміністративну справу № 640/14519/21 та ухвалив здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання.

Відповідач позов не визнав та подав до суду відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позову. Зазначив, що позивача притягнено до дисциплінарної відповідальності у відповідності до вимог чинного законодавства згідно з Дисциплінарним статутом Національної поліції України. Зауважив, що матеріалами службового розслідування підтверджено порушення позивачем вимого профільного законодавства, що виразилось у не належному контролі за добовим нарядом, неналежному виконанні своїх функціональних обов`язків та порушенні строків перебування в ІТТ затриманих осіб і як наслідок призвело до звільнення затриманих осіб раніше встановленого строку.

Зазначив, що у ході проведення службового розслідування було дотримано норми діючого законодавства. У відповідності до Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» при визначенні виду дисциплінарного стягнення враховувалися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи до вчинення нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо. Крім того, відповідач наголошував на тому, що позивач станом на час вчинення дисциплінарного проступку мав діюче дисциплінарне стягнення у вигляді неповної службової відповідності (наказ ГУНП в Київській області від 09.02.2021 № 53).

Позивач не погодуючись з доводами відповідача, викладеними у відзиві на позов подав до суду відповідь на відзив, у якій зазначив, що його вина у вчиненні «дисциплінарного проступку» нічим не доведена, оскільки, ані в наказі про дисциплінарне стягнення, ані у відзиві на позовну заяву не зазначено та необґрунтовано конкретних дій (або бездіяльності), які б призвели до неналежного контролю за добовим нарядом, неналежного виконання функціональних обов`язків та порушення строків перебування в ІТТ затриманих осіб, що призвело б до звільнення таких осіб раніше встановленого строку, у який спосіб позивач цьому сприяв, або в який спосіб міг цьому запобігти і в чому конкретно полягало це порушення.

Також позивач зауважив, що зі змісту пояснень осіб, яких були відібрані в ході проведення службового розслідування, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 були звільнені черговими ІТТ № 10 ГУНП у Київській області, яких він повідомив про те, що у разі невручення повідомлень про підозру зазначеним вище особам, вони мають їх звільнити у строки визначені законодавством, при цьому жодних вказівок щодо конкретного часу не було, як і не було надано будь-яких вказівок щодо вчинення або не вчинення конкретних дій. Разом з тим, рішення про звільнення було прийнято черговим ІТТ №10 ГУ НП у Київській області.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.10.2023 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті на 20.11.2023.

У судове засідання, призначене у справі на 20.11.2023 з`явилися уповноважені представники сторін.

Представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав викладених у позовній заяві та просив позов задовольнити.

Уповноважений представник відповідача заперечував щодо задоволення позову.

Розглянувши подані сторонами документи, заслухавши усні пояснення їх представників, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є громадянином України, що підтверджується відомостями паспорта громадянина України серія НОМЕР_1 , виданим Переяслав-Хмельницьким МРВ ГУ МВС України в Київській області 09.01.1997.

Судом встановлено, що позивач з 1998 року проходив службу в органах внутрішніх справ, та з 07.11.2015 прийнятий на службу в Національній поліції України. Зокрема, відповідно до Наказу ГУ НП в Київській області від 15.04.2016 № 167 о/с позивача було призначено начальником ізолятору тимчасового тримання №10 ГУ НП в Київській області.

До керівництва Головного управління надійшов рапорт заступника начальника управління - начальника слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській області майора поліції Шаповала Олексія Івановича , щодо можливих неправомірних дій окремих працівників ІТТ № 10 ГУНП в Київській області.

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 30.04.2021 № 459 «Про призначення службового розслідування», на підставі рапорту заступника начальника управління- начальника слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській області майора поліції Шаповалова О.І. щодо можливих неправомірних дій окремих працівників ГУНВ в Київській області, відповідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 №893, - призначено службове розслідування за фактом можливих неправомірних дій окремих працівників ГУНП в Київській області; створено дисциплінарну комісію.

Дисциплінарною комісією 31.03.2021 складено Висновок службового розслідування за інформацією, викладеною в рапорті заступника начальника управління- начальника слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській області майора поліції Шаповалова Л.І. щодо можливих неправомірних дій окремих працівників ГУНП в Київській області, який затверджено Начальником ГУНП в Київській області полковником поліції А. Нєбитов .

Резолютивна частина висновку службового розслідування відображає відомості щодо того, що дисциплінарна комісія вважає, що інформація, викладена у рапорті заступника начальника управління - начальника СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області майора поліції Шаповалова О.І. щодо можливих неправомірних дій окремих працівників ГУПН в Київській області знайшла своє підтвердження.

Дисциплінарна комісія вважала б за порушення службової дисципліни, статей 3, 8, 18, 64 Закону України «Про Національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VIII, ч. З статті 278 КПК України, підпункту 3 пункту 9.1. розділу IX та пункту 17.4 розділу ХVІІ Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженого наказом МВС України від 20.01.2005 № 60 дек, пунктів 1, 2 та 5 розділу II Функціональних обов`язків начальника ІТТ № 10 ГУНП в Київській області, що виразилося у не належному контролі за добовим нарядом, неналежному виконанні своїх функціональних обов`язків та порушенні строків перебування в ІТТ затриманих осіб і як наслідок призвело до звільнення затриманих осіб раніше встановленого строку, начальника ІТТ № 10 ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 15.04.2021 №186 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області», зокрема, за порушення службової дисципліни, статей 3, 8, 18, 64 Закону України «Про Національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VIII, ч. 3 статті 278 КПК України, підпункту 3 пункту 9.1. розділу IX та пункту 17.4 розділу XVII Iнструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженого наказом МВС України від 20.01.2005 № 60 дск, пунктів 1, 2 та 5 розділу II Функціональних обов`язків начальника ІТТ № 10 ГУНП в Київській області, що виразилося у неналежному контролі за добовим нарядом, неналежному виконанні своїх функціональних обов`язків та порушенні строків перебування в ІТТ затриманих осіб і як наслідок призвело до звільнення затриманих осіб раніше встановленого строку. Начальника ІТТ №10 ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 30.04.2021 № 116 о/с «По особовому складу» відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту) частини 1 статті 77 майора поліції ОСОБА_1 (0055436), начальника ізолятору тимчасового тримання №10, 30 квітня 2021 року.

Підстава: наказ Головного управління від 15.04.2021 № 186, довідка від 28.04.2021 № 105.

Позивач не погоджуючись з наказом про притягнення його до дисциплінарної відповідальності та про звільнення зі служби в поліції звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із статтею 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку він вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди захищається законом.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про національну поліцію».

Статтею 3 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Пунктом 1 статті 8 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Підпунктами 1, 2 та 3 пункту 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського. Професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва. Поважати і не порушувати права і свободи людини.

Положеннями статті 19 вказаного Закону також передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Для визначення сутності службової дисципліни, обов`язків поліцейських стосовно її дотримання, види дисциплінарних стягнень, порядок їх накладення застосуванню підлягає Закон України від 15.03.2018 № 2337-VIII, яким затверджено Дисциплінарний статус Національної поліції України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі також - Дисциплінарний статут).

Як передбачено статтею 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша).

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України (пункт 1 частини третьої); знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки (пункт 2 частини третьої); поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень (пункт 3 частини третьої); безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону (пункт 4 частини третьої); утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з положеннями статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 12 зазначеного Закону дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Стаття 13 Закону № 2337-УІІІ передбачає, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Зміст положень Дисциплінарного статуту Національної поліції свідчить про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.

Водночас підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні поліцейським службової дисципліни.

Такими обставинами є лише фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діяннях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

У силу вимог ч. 2, 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Таким чином, службове розслідування - це комплекс заходів, які здійснюються в межах відомчої компетенції з метою уточнення причин та умов, що сприяли вчиненню дисциплінарного проступку, встановлення ступеня вини особи, яка його вчинила.

Мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника і його ставлення до вчиненого.

Згідно з ч. 1 ст. 15 Дисциплінарного статуту, проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Відповідно до ч. 7 ст. 15 Дисциплінарного статуту порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.

Так, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1356/32808, затверджено Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України (далі також - Положення №893 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Пунктами 2, 3 розділу І Положення № 893 встановлено, що дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський.

Згідно з пунктами 13, 14, 15 розділу І Положення №893 дисциплінарна комісія створюється на строк проведення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія розпочинає свою діяльність із моменту видання уповноваженим керівником письмового наказу про призначення службового розслідування, в якому зазначається інформація про створення дисциплінарної комісії, призначення її голови та затвердження персонального складу.

Повноваження дисциплінарної комісії припиняються в день затвердження уповноваженим керівником висновку службового розслідування.

Відповідно до частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Зазначеним вище наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 також затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі також - Порядок в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), яким визначено процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно з пунктом 2 розділу V Порядку службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу IV Порядку поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Згідно пункту 7 розділу V Порядку розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Абзацами 1, 2, 3, 6 пункту 14 розділу V Порядку встановлено, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Згідно з пунктом 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розділом VI Порядку врегульовано питання оформлення матеріалів службового розслідування.

Так, відповідно до пунктів 1, 2 розділу VI Порядку зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Згідно з пунктом 4 VI Порядку в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Дослідивши описову частину Висновку службового розслідування суд зазначає що, дисциплінарною комісією було встановлено « …У ході проведення службового розслідування встановлено, що у провадженні слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000500 від 27.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Під час досудового розслідування зазначеного кримінального провадження було встановлено, що 27.03.2021 близько 16:30 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою: вул. Гагаріна14, м. Бровари, Київська область , застосовуючи при предмет, схожий на вогнепальну зброю, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю грубо порушували громадський порядок.

У подальшому, відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 28.03.2021, складеного слідчим слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській області лейтенантом поліції Копитько Вікторією Юріївною, ОСОБА_4 було фактично затримано о 17.20 27.03.2021, а ОСОБА_2 о 17.00 27.03.2021.

Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 28.03.2021, складеного слідчим відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській області лейтенантом поліції Касіновим Володимиром Володимировичем, ОСОБА_3 було фактично затримано о 17.00 27.03.2021.

Надалі, 28.03.2021 близько 06.00, після проведення слідчих дій, підозрюваних ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було етаповано до ІТТ № 10 ГУНП в Київській області.

Відповідно до Журналу ознайомлення осіб, які поміщені до ізолятора з їх правами та обов`язками (інв. № 9 від 15.04.2019), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 були поміщені до ІТТ № 10 о 13.00 28.03.2021.

Того ж дня о 14.25, на мобільний телефон начальника відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській майора поліції Спориша Романа Володимировича , із номеру телефону НОМЕР_2 зателефонував начальник ізолятору тимчасового тримання № 10 ГУНП в Київській області майор поліції ОСОБА_1 , який повідомив, що у разі не повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, 28.03.2021 о 17.00 із приміщення ІТТ № 10 буде звільнено ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а о 17.20 буде звільнено ОСОБА_4 , на що Спориш Р.В. відповів, що у зв`язку з переходом на літній час (переведення годинника на одну годину вперед) вказані особи повинні знаходитись в ізоляторі тимчасового тримання до 18.00 та 18.20 відповідно, на що ОСОБА_1 погодився.

У цей же час працівниками слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській області у Броварській окружній прокуратурі Київської області було погоджено із процесуальним керівником повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, після чого старший слідчий відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській області старший лейтенант поліції Семеног Олександр Васильович та старший слідчий відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції Литовченко Дмитро Володимирович направилися до ІТТ № 10 ГУНП в Київській області для вручення ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 повідомлень про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Однак, як встановлено у ході проведення службового розслідування о 17.00 та 17.20 28.03.2021 працівниками ІТТ № 10 ГУНП в Київській області ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та відповідно ОСОБА_4 було звільнено, про що старшим інспектором-черговим ІТТ № 10 ГУНП в Київській області капітаном поліції Дерієм Олександром Івановичем складено відповідні протоколи, які затверджені ОСОБА_1 ».

Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 28.03.2021, складеного слідчим відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській області лейтенантом поліції Касіновим Володимиром Володимировичем , ОСОБА_3 було фактично затримано о 17.00 27.03.2021.

Як було встановлено в ході проведення службового розслідування, 28.03.2021 близько 06.00, після проведення слідчих дій, підозрюваних ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було етаповано до ІТТ № 10 ГУНП в Київській області.

Відповідно до Журналу ознайомлення осіб, які поміщені до ізолятора з їх правами та обов`язками (інв. № 9 від 15.04.2019), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 були поміщені до ІТТ № 10 о 13.00 годині 28.03.2021.

Відповідно до приписів частини першої, другої статті 278 Кримінального процесуального кодексу України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання.

Разом з тим, приписами частини третьої зазначеної статті Кримінального процесуального кодексу України обумовлено, що у разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню.

Разом з тим, у висновку службового розслідування зазначено, що «…Працівниками слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській області у Броварській окружній прокуратурі Київської області було погоджено із процесуальним керівником повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, після чого старший слідчий відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській області старший лейтенант поліції Семеног Олександр Васильович та старший слідчий відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції Литовченко Дмитро Володимирович направилися до ІТТ № 10 ГУНП в Київській області для вручення ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 повідомлень про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.».

Відповідно до відомостей повідомлень від 28.03.2021 № 96/109/1010/2021, від 28.03.2021 №97/109/1010/2021, від 28.03.2021 № 98/109/1010/2021 яке адресоване начальнику Броварського РУП ГУНП в Київській області, старший інспектор -черговий ІТТ ГУНП в Київській області капітан поліції О.Дерій повідомив, що 27.03.2021 о 17 годині 00 хвилин був затриманий громадянин ОСОБА_2 ; 27.03.2021 о 17 годині 20 хвилин був затриманий громадянин ОСОБА_4 ; 27.03.2021 о 17 годині 00 хвилин був затриманий громадянин ОСОБА_3 . Посилаючись на приписи ч.3 ст. 278 КПК України старший інспектор-черговий ІТТ ГУНП в Київській області капітан поліції О.Дерій повідомив, що у разі ненадходжень до ІТТ повідомлень про підозру, зазначені особи будуть негайно звільнені 28.03.2021 о 17 годині 00 хвилин; 17 годині 20 хвилин та 17 годині 00 хвилин відповідно.

Крім того, старшим інспектором-черговим ІТТ ГУНП в Київській області капітаном поліції О.Дерій було оформлено на адресу начальника Броварського РУП ГУНП в Київській області повідомлення від 28.03.2021 № 100/109/1010/2021, від 28.03.2021 № 101/109/1010/2021, від 28.03.2021 № 99/109/1010/2021, щодо того, що до ІТТ №10 ГУНП в Київській області повідомлення про підозру громадянину ОСОБА_2 ; ОСОБА_4 ; ОСОБА_3 так і не надійшло. Тому зазначені особи було звільнено 28.03.2021 року о 17 годині 00 хв.; 28.03.2021 о 17 годині 20 хв; 28.03.2021 о 17 годині 00 хв. відповідно.

Як вбачається з протоколу про звільнення особи, яка утримується в ІТТ № 10 ГУНП в Київській області 28.03.2021 року 17 годині 20 хвилин , складеного старшим інспектором -черговим ІТТ ГУНП в Київській області капітаном поліції О.Дерій та затвердженого начальником ІТТ №10 ГУНП в Київській області майором міліції Миколою Богушем 28.03.2021 затриманого громадянина ОСОБА_4 було звільнено по закінченню терміну тримання без письмового повідомлення про підозру, тобто 28.03.2021 року о 17 годині 20 хвилин.

Згідно із відомостями протоколу про звільнення особи, яка утримується в ІТТ № 10 ГУНП в Київській області 28.03.2021 року 17 годині 00 хвилин , складеного старшим інспектором -черговим ІТТ ГУНП в Київській області капітаном поліції О.Дерій та затвердженого начальником ІТТ №10 ГУНП в Київській області майором міліції Миколою Богушем 28.03.2021 затриманого громадянина ОСОБА_2 було звільнено по закінченню терміну тримання без письмового повідомлення про підозру, тобто 28.03.2021 року о 17 годині 00 хвилин.

Також, даними протоколу про звільнення особи, яка утримується в ІТТ № 10 ГУНП в Київській області 28.03.2021 року 17 годині 00 хвилин , складеного старшим інспектором -черговим ІТТ ГУНП в Київській області капітаном поліції О.Дерій та затвердженого начальником ІТТ №10 ГУНП в Київській області майором міліції Миколою Богушем 28.03.2021 підтверджується, що затриманого громадянина ОСОБА_3 було звільнено по закінченню терміну тримання без письмового повідомлення про підозру, тобто 28.03.2021 року о 17 годині 00 хвилин.

Відповідач вважає, що позивачем порушено вимоги п.п.3 п.9.1 Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 20.01.2005 № 60 дск. Так, п.9.1 розділу ІХ Інструкції обумовлено, що підставами для звільнення з-під варти є: скасування запобіжного заходу; зміна запобіжного заходу; внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою; закінчення строку дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або закінчення передбаченого законом строку тримання під вартою як запобіжного заходу, якщо цей строк не продовжено в установленому законом порядку; закінчення максимального строку тимчасового або екстрадиційного арешту, передбаченого Кримінальним процесуальним кодексом України; припинення (скасування) тимчасового або екстрадиційного арешту; звільнення особи з-під екстрадиційного арешту судом.

Пунктом 17.4 розділу XVII Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України затвердженого наказом МВС України від 20.01.2005 № 60 дск визначено, що начальники ІТТ підпорядковується начальникам органів внутрішніх справ та їх заступникам. Вони безпосередньо організовують охорону затриманих та взятих під варту осіб, забезпечують передбачений законом порядок їх тримання й керують службою нарядів ІТТ.

Суд зазначає, що у даній справі, підозрюваних осіб було затримано на місці вчинення кримінального правопорушення безпосередньо після його вчинення 28.03.2021 року, а саме ОСОБА_4 було фактично затримано о 17.20 год. 27.03.2021, ОСОБА_2 о 17.00 год. 27.03.2021, ОСОБА_3 було фактично затримано о 17.00 год. 27.03.2021.

Суд зауважує, що з огляду на приписи частини третьої статті 278 Кримінального процесуального кодексу України, вищезазначені особи, у разі якщо їм не було вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, підлягали негайному звільненню. Тобто, у даному випадку термін затримання таких осіб міг складати двадцять чотири години з моменту затримання.

Частиною 1 постанови Кабінету Міністрів України від 13.05.1996 № 509 «Про порядок обчислення часу на території України» визначено, що на території України такий порядок обчислення часу; час другого часового поясу (Київський час) з переведенням щорічно годинникової стрілки в останню неділю березня о 3 годині на 1 годину вперед і в останню неділю жовтня о 4 годині на 1 годину назад.

Частиною 2 статті 115 КПК України визначено, що при обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години.

Як було встановлено судом, 28 березня 2021 року припало на останню неділю березня і було днем переходу на «літній час», зокрема о 03-00 годині 28 березня 2021 року годинникові стрілки на території України було переведено на одну (1) годину вперед, що фактично свідчить про те, що о 03-00 годині годинникові стрілки перевели на 04-00 години.

З огляду на викладене, суд підсумовує, що 24 годинний час затримання ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у разі не вручення їм повідомлення про підозру мав сплинути 28.03.2021 року о 18 годині 20 хв, о 18 годині 00 хв та о 18 годині 00 хв відповідно.

Разом з тим, як було встановлено в ході службового розслідування та підтвердження матеріалами справи такі особи були звільнені з ІТТ№ 10 ГУНП в Київській області до спливу двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, зокрема за одну годину до визначеного часу.

Так, матеріали службового розслідування містять відповідні протоколи про звільнення осіб, які оформлені старшим інспектором -черговим ІТТ ГУНП в Київській області капітаном поліції Олександром Дерієм та затверджені начальником ІТТ №10 ГУНП в Київській області майором поліції Миколою Богушем 28.03.2021.

Крім того, матеріали службового розслідування містять пояснення заступника начальника управління - начальника СВ Броварського РУП ГУНП у Київській області - начальника слідчого відділу майора поліції Шаповала О.І. який пояснив, що 28.03.2021 о 14.25 на мобільний телефон Спориша Р.В. зателефонував начальник ІТТ № 10 - ОСОБА_1 та повідомив, що у разі не повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, о 17.00 із приміщення ІТТ № 10 буде звільнено ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а о 17.20 буде звільнено ОСОБА_4 .

На вказане Спориш Р.В. відповів, що повідомлення вказаним особам про підозру у вчиненні кримінального правопорушення погоджується у прокурора Броварської окружної прокуратури, а також додав, що відповідно до ч. 2 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше 24 годин з моменту її затримання, та додав, що у зв`язку із щорічним переведенням годинника на одну годину вперед, визначений КПК України строк також переміщується на одну годину вперед, тобто строк затримання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , сплине о 18.00, а ОСОБА_4 о 18.20 на що ОСОБА_1 погодився.

У подальшому 28.03.2021 о 16.27 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було погоджено прокурором Броварської окружної прокуратури, після чого Семеног О.В. та Литовченко Д.В. виїхали до ІТТ № 10 ГУНП в Київській області для вручення підозр вказаним особам.

О 16.34 Споришу Р.В. на мобільний телефон знову зателефонував ОСОБА_1 та запитав, чи встигають слідчі до 17.00 приїхати до Переяслав- Хмельницького РУП ГУНП в Київській області для вручення підозр, на що Спориш Р.В. зауважив, що строк затримання спливає о 18.00, а також додав як приклад розгляд клопотання у Броварському міськрайонному суді Київської області по кримінальному провадженні № 0002962 за аналогічної ситуації, де слідчий суддя врахував щорічне переведення годинника на одну годину вперед, на що ОСОБА_1 погодився.

Того ж дня о 17.00 до Спориша Р.В. знову зателефонував ОСОБА_1 та повідомив, що строк затримання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 закінчується о 17.00 і їх починають звільняти, на що Спориш Р.В. відповів запереченням та повторно довів норми КПК України.

На такі доводи ОСОБА_1 знову погодився та повідомив що затримані будуть перебувати в ізоляторі тимчасового тримання до 18.00.

Про зазначену розмову Спориш Р.В. о 17.00 доповів Шаповалу О.І .

Також Шаповал О.І. зазначив, що він не мав номеру телефону ОСОБА_1 , тому після доповіді о 16.05 Спориша Р.В. про зазначену розмову, він попросив заступника начальника управління поліції з превентивної діяльності Броварського районного управління поліції ГУНП в Київській області підполковника поліції Ющенка Юрія Петровича , також зателефонувати ОСОБА_1 та роз`яснити йому підстави утримання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до 18.00.».

Крім того, матеріали службового розслідування містять пояснення заступника начальника з превентивної діяльності Броварського РУП ГУНП Київській області підполковника поліції Ющенко Ю.П. , який пояснив, що дійсно 28.03.2021 о 16.07, йому на мобільний телефон зателефонував Шаповал О.І. та попросив зателефонувати ОСОБА_1 і нагадати йому, що годинник переведено на 1 годину вперед, у зв`язку з чим о 16.30 він здійснив телефонний дзвінок останньому та нагадав, що годинник переведено на годину вперед, тому час утримування ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 сплине о 18.00, на що ОСОБА_1 відповів, що він розуміє вказане.».

Разом з тим, матеріали службового розслідування містять відомості щодо того, що опитаний Дерій О.І. пояснив, що 28.03.2021 він заступив на добове чергування до ІТТ № 10 ГУНП в Київській області у якості чергового.

Спільно з Дерієм О.І. на чергування заступив т.в.о. помічника чергового ІТТ № 10 ГУНП в Київській області підполковника поліції Зборанського Дмитра Миколайовича та поліцейський ІТТ № 10 ГУНП в Київській області сержант поліції Роман Андрій Сергійович .

На момент приймання чергування у камерах ізолятора тимчасового тримання перебувало 3 осіб.

У подальшому близько 11.30 з Броварського РУП ГУ прибув конвой, який привіз ще 4 затриманих осіб з метою їх поміщення до ізолятора.

При вивченні особових справ затриманих, було встановлено, що у них відсутні необхідні медичні довідки про можливість утримання в умовах ІТТ, у зв`язку із чим поміщення затриманих до ізолятора було не можливим.

Близько 12.55 конвой Броварського РУП ГУ знову прибув до ІТТ з поновленими особовими справами, у яких вже були наявні медичні довідки, про можливість утримання в умовах ІТТ, завірені печатками Переяславської ЦРЛ, після чого 4 затриманих осіб о 13.00 було поміщено до ізолятора, а саме:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , час фактичного затримання 17.00 27.03.2021, ч. 4 ст. 296 ККУ, письмове повідомлення про підозру відсутнє, має тілесні ушкодження у вигляді подряпин на обох руках.

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , час фактичного затримання 17.00 27.03.2021, ч. 4 ст. 296 ККУ, письмове повідомлення про підозру відсутнє, має тілесні ушкодження у вигляді вогнепального поранення (зі слів ОСОБА_3 ) долоні лівої руки.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , час фактичного затримання 17.20 27.03.2021, ч. 4 ст. 296ККУ, письмове повідомлення про підозру відсутнє, має тілесні ушкодження у вигляді забою правої ноги, коліна лівої ноги та правої руки.

ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , час фактичного затримання 18.30 27.03.2021, ч. 2 ст. 194 ККУ, письмове повідомлення про підозру відсутнє, тілесних ушкоджень не має.

При внесенні відомостей до бази даних ІПНП, програмою було визначено, що крайнім терміном тримання за умови відсутності письмового повідомлення про підозру є: для громадянина ОСОБА_2 -17.00 28.03.2021, для громадянина ОСОБА_3 - 17.00 28.03.2021, для ОСОБА_4 - 17.20 28.03.2021 та для громадянина ОСОБА_18 - 18.30 28.03.2021.

У зв`язку із відсутністю письмових повідомлень про підозру до зазначеного часу затримані особи були звільнені, а саме:

1. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , о 17:00 28.03.2021.

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , о 17:00 28.03.2021.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , о 17:20 28.03.2021. Громадянину ОСОБА_18 було вручено письмове повідомлення про підозру о 18.00 28.03.2021 в межах ізолятору слідчим СВ Броварського РУП ГУ.

Також Дерій О.І. зазначив, що про закінчення термінів тримання вищевказаних осіб був завчасно повідомлений ОСОБА_1 , а перед закінчення терміну тримання осіб у ізоляторі, він зателефонував до Броварського РУП ГУ та повідомив, що жодного представника органу досудового розслідування зазначеного підрозділу в ізоляторі тимчасового тримання не має та після розмови по телефону вказав Дерію О.І. , що у такому разі затриманих необхідно звільняти.».

Начальником Головного управління Національної поліції в Київській області полковником поліції А.Нєбитов 19.03.2021 було затверджено функціональні обов`язки начальника ІТТ №10 ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 , з якими позивач

Пунктом 1 розділу II Функціональних обов`язків начальника ІТТ № 10 ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 визначено, що він зобов`язаний організовувати роботу ІТТ, забезпечувати ефективне виконання покладених на ІТТ завдань та функцій.

Пунктом 2 розділу II Функціональних обов`язків начальника ІТТ № 10 ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 визначено, що він зобов`язаний контролювати виконання працівниками ІТТ вимог Конституції та інших законів України, актів Президента України та Кабінету Міністрів України, інших нормативно-правових актів та розпорядчих документів, що належать до сфери діяльності Національної поліції України.

Пунктом 5 розділу II Функціональних обов`язків начальника ІТТ № 10 ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 визначено, що він зобов`язаний приймати рішення відповідно до законодавства про поміщення осіб до ІТТ та їх звільнення, зокрема відповідати за дотримання строків перебування в ІТТ затриманих осіб, відповідно до частини третьої статті 278, частини другої статті 211, частини першої статті 191 Кримінального процесуального кодексу України, у разі спливу яких особа підлягає негайному звільненню.

Таким чином аналізуючи матеріали службового розслідування можливо зробити висновок, що інформація, викладена у рапорті заступника начальника управління - начальника СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області майора поліції Шаповала О.І. щодо можливих неправомірних дій окремих працівників ГУНП в Київській області знайшла своє підтвердження.

У діях начальника ізолятору тимчасового тримання № 10 ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 вбачаються порушення вимог статей 3, 8, 18, 64 Закону України «Про Національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VIII, ч. 3 статті 278 КПК України, підпункту 3 пункту 9.1. розділу IX та пункту 17.4 розділу XVII Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженого наказом МВС України від 20.01.2005 № 60 дек, пунктів 1, 2 та 5 розділу II Функціональних обов`язків начальника ІТТ № 10 ГУНП в Київській області, що виразилося у не належному контролі за добовим нарядом, неналежному виконанні своїх функціональних обов`язків та порушенні строків перебування в ІТТ затриманих осіб і як наслідок призвело до звільнення затриманих осіб раніше встановленого строку.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07 березня 2019 року в справі № 819/736/18, від 19 травня 2022 року в справі №480/4079/18.

Варто зауважити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення позивачеві відповідачем ураховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.

Зокрема, як було встановлено в ході судового розгляду справи, позивач станом на час вирішення питання відповідачем про обрання виду дисциплінарного стягнення мав діюче дисциплінарне стягнення у вигляді неповної службової відповідності (наказ ГУНП в Київській області від 09.02.2021 № 53). За наведених обставин, суд дійшов висновку про те, що при прийнятті рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством.

Отже, оскільки на позивача правомірно накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції у зв`язку із вчиненням ним дисциплінарного проступку, відсутні підстави для скасування оскаржуваних наказів 15.04.2021 № 186 та від 30.04.2021 № 116 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності про звільнення позивача зі служби в поліції.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на службі в поліції на посаді начальника ізолятору тимчасового тривання Головного управління Національної поліції в Київській області та стягнення на користь ОСОБА_1 розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу починаючи з 30 квітня 2021 року по день ухвалення рішення в цій справі є похідними від вимоги про визнання протиправними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення позивача зі служби, підстави для задоволення таких позовних вимог відсутні.

З урахуванням зазначеного, суд на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, дійшов висновку про відмову в задоволенні позову повністю.

Враховуючи результат розгляду справи, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Панова Г. В.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення- 30 листопада 2023 р.