Справа № 520/10755/23
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2023-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2023 р.Справа № 520/10755/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Русанової В.Б. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання Юрченко Д.С.,

представників сторін: представника позивача - Комиша О.І.,

представника відповідача - Лисенка М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасні консалтингові технології" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2023, повний текст складено 22.08.2023, головуючий суддя І інстанції: Шляхова О.М., м. Харків, по справі № 520/10755/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасні консалтингові технології"

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ

04.05.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю "Сучасні консалтингові технології" (далі по тексту ТОВ "Сучасні консалтингові технології", позивач) звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі по тексту ГУ ДПС у Харківській області, відповідач), у якому просило суд:

- визнати протиправними дії ГУ ДПС у Харківській області щодо відображення податкового боргу у Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» () по податку на прибуток в розмірі 5284662,46 грн., та пені у розмірі 979221,32 грн., та по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 7 237243,76 грн., та пені 747 317,53 грн.;

- зобов`язати ГУ ДПС у Харківській області вчинити дії щодо коригування даних в інтегрованій картці платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» () з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) шляхом виключення податкового боргу у розмірі 7237243,76 грн., та пені 747317,53 грн. та з податку на прибуток підприємств шляхом виключення податкового боргу в розмірі 5284662,46 грн., та пені у розмірі 979221,32 грн.

В обґрунтування позову зазначено про протиправність дій контролюючого органу щодо відображення в інтегрованій картці платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» () податкового боргу з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) по податку на прибуток в розмірі 5284662,46 грн, та пені у розмірі 979221,32 грн та по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 7 237243,76 грн та пені 747 317,53 грн за податковими повідомленнями-рішеннями № та № від 19.10.2015, які повинні бути відкликані в силу приписів ст.56 ПК України, у зв`язку з поданням скарги позивача за вих. № 446 від 06.11.2015, за наслідками розгляду якої жодного рішення не отримано.

У позовній заяві зазначено, що з відкритих реєстрів ТОВ "Сучасні консалтингові технології" стало відомо про те, що за ним обліковується податковий борг, а тому для з`ясування обставин його виникнення позивач звернувся з запитом про отримання публічної інформації. Таким чином, про незаконне відображення вказаного податкового боргу позивач дізнався з відповіді ГУ ДПС у Харківській області від 09.11.2022 за № 217/ЗПІ/20-40-07-14-12 на запит про отримання публічної інформації, яка надійшла на електронну пошту ТОВ "Сучасні консалтингові технології" 10.11.2022. Отже, строк звернення до суду з позовною заявою дотримано.

25.05.2023 до суду надійшло клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому в обґрунтування поважності пропуску шестимісячного строку звернення до суду, встановленого ст.122 КАС України, послався на тотожні обставини, які були раніше викладені у позовній заяві.

Ухвалою суду від 26.06.2023 по справі № 520/10755/23 відкрито провадження у справі та, зокрема зазначено, що позивачем дотримано строк звернення до суду з цим позовом.

10.07.2023 до суду надійшло клопотання відповідача про залишення позову без розгляду у зв`язку з порушенням строку звернення до суду.

Звертає увагу суду, що про відсутність вчинення контролюючим органом дій щодо списання сум з ІКП або не направлення відповіді ДПС України на скаргу позивач повинен був дізнатися з дати перевірки даних свого електронного кабінету платника податку, враховуючи обізнаність щодо прийнятих у 2015 році податкових повідомлень-рішень та подальше їх оскарження, отримання податкової вимоги та відображення цієї інформації в ІКП. А відтак, дата отримання відповіді ГУ ДПС у Харківській області щодо законності такої заборгованості в ІКП жодним чином не пов`язана з обставинами винесення та оскарження вищевказаних податкових повідомлень-рішень та не впливає на початок перебігу строку звернення до суду з цим позовом.

Беручи до уваги вищенаведене, наполягав на недотриманні позивачем без поважних причин строків звернення до суду, що у розумінні ст.123 КАС України є підставою для залишення позову без розгляду.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2023 по справі № 520/10755/23 у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасні консалтингові технології" (вул. Шевченка, буд. 235, оф. 94, м. Харків, 61033, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - відмовлено.

Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на прийняття рішення без урахування певних фактів, та без повного, об`єктивного та всебічного дослідження всіх обставин справи, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2023 у справі за № 520/10755/23 та прийняте нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ТОВ «Сучасні консалтингові технології» у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги пояснив, що ТОВ «Сучасні консалтингові технології» перебуває на обліку в ГУ ДПС у Харківській області з 26.08.2016 року. Податковий борг виник у позивача 16.11.2017 року, що підтверджує і відповідач. Відповідно до інформації з електронного кабінету позивача на момент зміни основного місця обліку у нього не було будь-якої недоїмки. Отже, інформація про наявність податкового боргу була внесена саме відповідачем, а тому саме ГУ ДПС у Харківській області має вчинити дії щодо коригування даних в ІКП платника податків.

Стверджував, що внаслідок неотримання у встановлені Податковим кодексом України строки рішення за наслідками розгляду скарги за вих. № 2446 від 06.11.2015 року на податкові повідомлення-рішення Києво-Святошинської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області від 19.10.2015 року № 0 з податку на прибуток на суму 5 299 760,00 грн. та № 0 з податку на додану вартість на суму 6 588 977,00 грн, які були відображені як борг - 16.11.2017 року, скарга є такою, що повністю визнана та задоволена на користь платника податків з наступного за днем закінчення зазначених строків дня. А відтак, оскаржені рішення контролюючого органу з цього часу припинили регулюючу дію та не створюють для платника податків юридичного обов`язку, що узгоджується із позицією Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеною у постановах від 11.11.2021 року у справі № 2а-6757/11/1370 та від 02.05.2023 року у справі № 2160/650/20.

Враховуючи, що рішення про результати розгляду скарги позивачем у встановлені ПК України строки не отримано, ненадання відповідачем до матеріалів справи такого рішення, а також будь-яких доказів щодо направлення рішення про результати розгляду скарги позивача, свідчить про необґрунтованість висновку суду першої інстанції про безпідставність доводів щодо задоволення скарги ТОВ «Сучасні консалтингові технології» на підставі п. 56.9 ст. 56 ПК України. При цьому, судом першої інстанції не встановлено, чи існує таке рішення ГУ ДФС у Київській області про результати розгляду скарги від 10.12.2015 № 3233/10/10-36-10-01-04/969 та коли та яким чином направлено позивачу.

Матеріали справи не містять доказів прийняття рішення від 10.12.2015 року за № 3233/10/10-36-10-01-04/969, його відправки позивачу та отримання останнім.

Крім того, суд зазначає про обов`язки позивача оскаржити дії податкового органу щодо неналежної реєстрації скарги, які не передбачені ПК України. Судом не враховано строки, встановлені п. 56.9 ст. 59 ПК України та наслідки їх недотримання контролюючим органом.

Суд посилається на рішення судів, які не мають відношення до предмету оскарження, чим порушено ч. 5 от. 242 КАС України та не враховує практику Верховного Суду в аналогічних правовідносинах.

В додаткових поясненнях позивач щодо дати виникнення спірного податкового боргу в електронному кабінеті ТОВ «Сучасні консалтингові технології» зазначив, що борг за податковим повідомленням-рішенням від 19.10.2015 року № за платежем податок на додану вартість (основний платіж - 4392651,0 грн, штрафні санкції - 219326,00 грн, пеня - 591781,42 грн) та № по податку на прибуток (основний платіж - 3533173,00 грн, штрафні санкції - 1766587,00 грн, пеня - 843315,17 грн) відобразився в електронному кабінеті 25.12.2015.

29.12.2015 року всі суми були виключені з електронного кабінету та недоїмка була відсутня.

16.11.2017 року було знову відображено всі вищевказані суми недоїмки.

Жодного з передбаченого п. 2 глави 4 розділу V Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Мінфіну № 5 від 12.01.2021, матеріалу для такого відображення Товариство не отримувало у листопаді 2017 року.

Апелянт вважає, що оскільки на його звернення зі скаргою від 06.11.2015 року за № 446 на податкові повідомлення-рішення від 19.10.2015 року №0 та № , відповіді не отримано, в силу абзацу другого п. 56.9 ст. 56 Податкового кодексу України - юридичними наслідками неприйняття рішення та його надсилання в установлені строки є задоволення скарги та скасування податкових повідомлень-рішень.

Відсутність факту надсилання податкової вимоги є ще одним доказом того, що юридичні підстави для відображення податкового боргу відсутні та що контролюючим органом знову була допущена помилка в частині його відображення.

Враховуючи, що один раз контролюючий орган вже відкликав суми недоїмки з електронного кабінету наполягав, що у позивача були законні очікування, що це знову помилка і що контролюючий орган знову її виправить шляхом видалення сум недоїмки з кабінету.

Підсумовуючи вищевикладене, апелянт зазначив, що дізнався про наявність рішення від 10.12.2015 року за №3233/10/10-36-10-01-04/969 про результати розгляду скарги, як підстави для відображення податкового боргу, лише із листа-відповіді ГУ ДПС у Харківській області від 09.11.2022 року за №217/ЗП1/20-40-07-14-12 на запит на отримання публічної інформації.

Звернув увагу суду на те, що 29.12.2015 року були виключені всі недоїмки по податковим повідомлення-рішенням від 19.10.2015 року за № та № з електронного кабіну позивача, натомість, рішення, на яке посилається відповідач, датовано 10.12.2015 року.

У зв`язку із цим, у ТОВ «Сучасні консалтингові технології» були всі підстави та законні очікування вважати скаргу задоволеною.

Зауважив, що сама по собі наявність інформації в ІКП платника податків про наявність недоїмки не є свідченням наявності податкового боргу, оскільки інформація в ІКП вноситься на підставі вичерпного переліку встановлених п.2 глави 4 розділу V Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Мінфіну № 5 від 12.01.2021, та зареєстрованих в контролюючому органі матеріалів.

В надісланому до суду апеляційної інстанції клопотанні апелянт відмовився від апеляційної скарги щодо сум, які відображені, як податковий борг по податковим повідомленням-рішенням : від 14.01.2015 року за № на суму 584319,00 грн та пені 93811,21 грн, з податку на додану вартість, від 11.12.2017 року за № на суму 170,00 грн, з податку на додану вартість, від 01.08.2018 року за № на суму 41222,84 грн з податку на додану вартість, від 01.08.20218 року за № на суму 22525,39 грн з податку на додану вартість, від 07.11.2018 року за № на суму 29,60 грн з податку на додану вартість, від 28.11.2017 року за № на суму 124,20 грн по податку на прибуток приватних підприємств.

В іншій частині позивач підтримав апеляційну скаргу та просив суд скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2023 року у справі за №520/10755/23 в цій частині та прийняте нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології», зокрема : визнати протиправними дії ГУ ДПС у Харківській області щодо відображення податкового боргу у Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» () по податку на прибуток в розмірі 5 299 760,00 грн., та пені у розмірі 979 221,32 грн, та по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 6 588 977,00 грн., та пені 653 506,32 грн. та зобов`язати ГУ ДПС у Харківській області вчинити дії щодо коригування даних в інтегрованій картці платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» () з податку на догану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) шляхом виключення податкового боргу у розмірі по податку на прибуток в розмірі 5 299 760,00 грн., та пені у розмірі 979 221,32 грн., та по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 6 588 977,00 грн., та пені 653 506,32 грн.

В надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві відповідач просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Пояснив, що фахівцями підрозділів податкового аудиту Києво-Святошинської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку, складено акт від 27.08.2015 № 279/10-13-22-01-121/36449095. Винесено податкові повідомлення - рішення від 19.10.2015 № з податку на прибуток на загальну суму 5 299 760,00 грн (основний платіж - 3 533 173,00 грн; штрафні санкції - 1 766 587,00 грн) та від 19.10.2015 № з податку на додану вартість на загальну суму 6 588 977,00 грн (основний платіж - 4 392 651,00 грн; штрафні санкції - 2 196 326,00 грн). Донараховані суми відображені в інтегрованій картці платника податку 16.11.2017 після процедури апеляційного оскарження (Рішення ДФС України про підтвердження ППР по розгляду скарги по суті від 10.12.2015 № 3233/10/10-36-10- 01-04/969).

Також проведено документальну позапланову виїзну перевірку, складено акт від 17.12.2014 № 1/10-13-22-05/36449095 та винесено ППР від 14.01.2015 № з податку на додану вартість на загальну суму 584 319,00 грн (основний платіж - 389 546,00 грн, штрафні санкції - 194 773,00 гривень). Донараховані суми відображені в інтегрованій картці платника податку 17.09.2018 після процедури судового оскарження (Рішення суду про підтвердження донарахованих сум від 28.04.2016 № 810/3124/15).

Звернув увагу суду, що матеріали перевірок до ГУ ДПС у Харківській області, у тому числі засобами ІТС «Податковий блок» не передавались. Судові справи щодо оскарження донарахованих сум по перевіркам в АІС «Суди» відсутні. ГУ ДПС у Харківській області скарги товариства не розглядались та рішення не приймались. Станом на 07.07.2023 по ТОВ «Сучасні консалтингові технології» обліковується податковий борг у сумі 14 248 445,07 грн.

У зв`язку з вищенаведеним ГУ ДПС у Харківській області позбавлений можливості вчинювати дії щодо коригування даних в ІКП платника податків, оскільки розпорядником інформації та даних для відображення є саме ГУ ДФС у Київській області.

Крім того, відповідачем було надано до суду апеляційної інстанції заяву про залишення позовної заяви ТОВ «Сучасні консалтингові технології» у справі № 520/10755/23 без розгляду, оскільки позивач про відображення в ІПК сум по податковим повідомленням - рішенням від 19.10.2015 № з податку на прибуток на загальну суму 5 299 760,00 грн (основний платіж - 3 533 173,00 грн; штрафні санкції - 1 766 587,00 грн) та від 19.10.2015 № з податку на додану вартість на загальну суму 6 588 977,00 грн (основний платіж - 4 392 651,00 грн; штрафні санкції - 2 196 326,00 грн) знав щонайменше 16.11.2017 (дата початку відображення в ІКП цього боргу) та мав би дізнатись з податкової вимоги, що направлялась 20.11.2017.

Таким чином, період, у який позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів листопад/грудень 2017 року.

Отже, позовні вимоги заявлені поза межами строку для звернення до суду, оскільки з позовом до суду позивач звернувся 10.05.2023, через 5 років, тобто з пропуском встановленого частиною другою статті 122 КАС України шестимісячного строку звернення за захистом порушеного права.

У судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги апеляційної скарги з підстав та мотивів, викладених в останній, та просив суд апеляційної інстанції їх задовольнити.

У судовому засіданні представник відповідача проти задоволення вимог апеляційної скарги заперечував, просив суд апеляційної інстанції їх відхилити, а позов залишити без розгляду.

Ухвалою суду від 30.11.2023 у справі № 520/10755/23 у зв`язку з прийняттям відмови від апеляційної скарги на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2023 у справі № 520/10755/23 в частині відмови у задоволенні позовних вимог про визнання протиправними дій ГУ ДПС у Харківській області щодо відображення податкового боргу у Товариства з обмеженою відповідальністю Сучасні консалтингові технології на загальну суму 742 202,24 грн з яких: податок на додану вартість в розмірі 648 266,83 грн, пеня в розмірі 93 811,21 грн, податок на прибуток у розмірі 124,20 грн, та зобов`язання ГУ ДПС у Харківській області вчинити дії щодо коригування даних в інтегрованій картці платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» по податку на додану вартість в розмірі 648 266,83 грн, пені в розмірі 93 811,21 грн, податку на прибуток у розмірі 124,20 грн - прийнято відмову Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасні консалтингові технології", закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасні консалтингові технології".

Отже, апеляційному перегляду підлягає рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2023 по справі № 520/10755/23 в частині відмови у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасні консалтингові технології" про визнання протиправними дій ГУ ДПС у Харківській області щодо відображення податкового боргу у Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» по податку на прибуток в розмірі 5 284 538,26 грн, пені у розмірі 979 221,32 грн, по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 6 588 976,93 грн, пені у розмірі 653 506,32 грн та зобов`язання ГУ ДПС у Харківській області вчинити дії щодо коригування даних в інтегрованій картці платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) шляхом виключення податкового боргу по податку на прибуток в розмірі 5 284 538,26 грн, пені у розмірі 979 221,32 грн, та по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 6 588 976,93 грн., пені у розмірі 653 506,32 грн.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що рішенням акціонерів ПАТ «УВК Україна» від 21.07.2016 за № 02/16 прийнято рішення про зміну найменування ПАТ «УВК Україна» на ПАТ «Сучасні консалтингові технології».

Рішенням акціонерів ПАТ «Сучасні консалтингові технології» № 04/16 від 09.09.2016 прийнято рішення про припинення товариства шляхом його перетворення у ТОВ «Сучасні консалтингові технології».

Протоколом загальних зборів учасників від 14.11.2016 за № 01/2016 прийнято рішення про створення ТОВ «Сучасні консалтингові технології» шляхом перетворення ПАТ «Сучасні консалтингові технології».

Згідно з інформаційними ресурсами Головного управління ДПС у Харківській області ТОВ «Сучасні консалтингові технології» (код за ) перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Харківській області (Київський район м. Харкова) з 26.08.2016 (попереднє місце обліку Головне управління ДПС у Київській області (Києво-Святошинський район).

Фахівцями підрозділів податкового аудиту Києво-Святошинської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку, за наслідками якої складено акт 27.08.2015 № 279/10-13-22-01-121/36449095, та винесено податкові повідомлення рішення від 19.10.2015 № з податку на прибуток на загальну суму 5 299 760,00 грн (основний платіж - 3 533 173,00 грн; штрафні санкції - 1 766 587,00 грн) та 19.10.2015 № з податку на додану вартість на загальну суму 6 588 977,00 грн (основний платіж 4 392 651,00 грн; штрафні санкції - 2 196 326,00 грн).

Донараховані суми відображені в інтегрованій картці платника податку 16.11.2017 після процедури апеляційного оскарження рішення ДФС України про підтвердження ППР по розгляду скарги по суті від 10.12.2015 №3233/10/10-36-10- 01-04/969).

Також судом встановлено, що за результатами проведеної документальної позапланової виїзної перевірки складено акт від 17.12.2014 № 1/10-13-22-05/36449095 та прийнято податкове повідомлення-рішення від 14.01.2015 № з податку на додану вартість на загальну суму 584 319,00 грн (основний платіж - 389 546,00 грн; штрафні санкції - 194 773,00 грн).

Донараховані суми відображені в інтегрованій картці платника податку 17.09.2018 після процедури судового оскарження (рішення суду про підтвердження донарахованих сум від 28.04.2016 № 810/3124/15).

ТОВ «Сучасні консалтингові технології» направило запит до ГУ ДПС у Харківській області від 31.10.2022 № 31/10 щодо надання інформації стосовно податкового боргу по податку на прибуток підприємств та податку на додану вартість.

Листом від 09.11.2022 № 217/ЗПІ/20-40-07-14-12 ГУ ДПС повідомило, що станом на 07.11.2022 по ТОВ «Сучасні консалтингові технології» рахується заборгованість:

з податку на прибуток приватних підприємств (код платежу №021000) у сумі 6263883,78 грн, яка виникла за рахунок відображення в інтегрованій картці платника наступних податкових зобов`язань: по податковому повідомленню-рішенню Києво-Святошинської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області від 19.10.2015 № на суму 5299760,00 грн, у тому числі основний платіж - 3533173,00 грн, штрафна санкція - 1766587,00 грн та нараховано пені 979221,32 грн після процедури апеляційного оскарження (рішення ГУ ДФС у Київській області про результати розгляду скарги від 10.12.2015 № 3233/10/10-36-10-01-04/969). Дата відображення 16.11.2017.

за актом камеральної перевірки Головного управління ДПС у Харківській області з податку на прибуток з питання несвоєчасної сплати податку на прибуток від 19.10.2017 № 16009/20-40-12-14-20, податкове повідомлення-рішення від 28.11.2017 № на суму 124,20 грн. Дата відображення 12.01.2018.

З податку на додану вартість (код платежу 14010100) у сумі 7984561,29 грн, яка виникла за рахунок відображення в інтегрованій картці платника наступних податкових зобов`язань:

по податковому повідомленню-рішенню Києво-Святошинської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області від 19.10.2015 № на суму 6588977,00 грн., у тому числі основний платіж - 4392651,00 грн. штрафна санкція - 2196326,00 грн та нараховано пені 653506.32 грн після процедури апеляційного оскарження (рішення ГУ ДФС у Київській області про результати розгляду скарги від 10.12.2015 № 3233/10/10-36-10-01-04/969). Дата відображення 16.11.2017;

по податковому повідомленню-рішенню Києво-Святошинської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області від 14.01.2015 № на суму 584319.00 грн, у тому числі основний платіж - 389546,00 грн, штрафна санкція - 194773,00 грн та нараховано пені 93811,21 грн після процедури судового оскарження по справі № 810/3124/15 (постанова Київського апеляційного адміністративного суду від 28.04.2016). Дата відображення 17.09.2018;

за актом камеральної перевірки Головного управління ДПС у Харківській області з податку на додану вартість з питання неподання податкової декларації з податку на додану вартість від 25.10.2017 № 16518/20-40-12-14-18 та за податковим повідомленням-рішенням від 11.12.2017 № на суму 170.00 грн. Дата відображення 25.01.2018;

за актом камеральної перевірки Головного управління ДПС у Харківській області з податку на додану вартість з питання дотримання термінів сплати податкових зобов`язань з податку на додану вартість від 21.06.2018 № 9327 20-40-12-14-18/36449095, та за податковим повідомленням-рішенням від 01.08.2018 № на суму 41222,84 грн та податковим повідомленням-рішенням від 01.08.2018 № на суму 22525,39 грн. Дата відображення 15.09.2018;

за актом камеральної перевірки Головного управління ДПС у Харківській області з податку на додану вартість з питання дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних від 07.11.2018 №14316-20-40-12-14-18/36449095, за податковим повідомленням-рішенням від 21.12.2018 № на суму 29,60 грн. Дата відображення 21.12.2018.

Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ «Сучасні консалтингові технології» не погодилося із висновками акту перевірки та подало заперечення. Листом від 13.10.2015 за № 279/10-13-22-01-121/36449095 ДПІ висновки акту залишила без змін, а заперечення без задоволення.

Не погоджуючись із зазначеними вище податковими повідомленнями-рішеннями позивачем подано скаргу за вих. № 446 від 06.11.2015.

02.12.2015 позивач отримав рішення від 17.11.2015 за № 3026/10/10-36-10-01-04 про продовження строку розгляду скарги до 06.01.2016 (включно).

Проте, як зазначає позивач у подальшому рішення про результати розгляду скарги не отримував, що на його переконання свідчить про задоволення скарги у повному обсязі відповідно до вимог п.56.9 cт.56 ПК України.

Таким чином, у ТОВ «Сучасні консалтингові технології» обліковується податковий борг у сумі 14 248 445,07 гривень.

Не погоджуючись з діям ГУ ДПС у Харківській області щодо відображення податкового боргу у Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» () по податку на прибуток в розмірі 5284662,46 грн., та пені у розмірі 979221,32 грн., та по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 7 237243,76 грн., та пені 747 317,53 грн, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з відсутності правових підстав для покладення на відповідача обов`язку з коригування облікових відомостей щодо позивача в частині, що стосується грошових зобов`язань за податковими повідомленнями-рішеннями від 19.10.2015 № та № , у зв`язку з задоволенням скарги платника податків в адміністративному порядку, адже вказані податкові повідомлення-рішення не були скасовані в судовому порядку, є чинними та правомірно відображені в АС «Податковий блок», як узгоджені за результатами розгляду скарги в адміністративному порядку.

Таким чином, підстави для зобов`язання відповідача внести до електронного кабінету платника податків та інших інформаційних систем ДПС інформацію щодо коригування даних в інтегрованій картці платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» відсутні.

При цьому, суд першої інстанції вважав позовну заяву такою, що подана з дотриманням строку звернення до суду.

Колегія суддів вважає рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2023 по справі № 520/10755/23 таким, що прийняте з порушенням норм процесуального права, при неповному з`ясуванні обставин справи, з наступних підстав.

Колегією суддів встановлено, що спірні правовідносини склалися між сторонами внаслідок відображення відповідачем 16.11.2017 в інтегрованій картці платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» () сум податкового боргу по податку на прибуток в розмірі 5284662,46 грн та пені у розмірі 979221,32 грн та по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 7 237243,76 грн та пені 747 317,53 грн.

Позивач, вважаючи, що вказані коригування зроблено протиправно, а тому наявні підстави для зобов`язання ГУ ДПС у Харківській області вчинити дії щодо коригування даних в інтегрованій картці платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» () з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) шляхом виключення податкового боргу у розмірі 7237243,76 грн., та пені 747317,53 грн. та з податку на прибуток підприємств шляхом виключення податкового боргу в розмірі 5284662,46 грн., та пені у розмірі 979221,32 грн.

При цьому, позивач зазначає, що про порушення свого права він дізнався лише з відповіді ГУ ДПС у Харківській області від 09.11.2022 за № 217/ЗПІ/20-40-07-14-12 на запит про отримання публічної інформації, яка надійшла на електронну пошту ТОВ "Сучасні консалтингові технології" 10.11.2022.

Заперечуючи проти доводів ТОВ "Сучасні консалтингові технології" про дотримання ним строку звернення до суду внаслідок триваючої бездіяльності відповідача, контролюючий орган зазначив, що позивач пропустив такий строк, оскільки, як зазначає відображення в інтегрованій картці платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» () вказаних сум податкового боргу відбулося 16.11.2017, і саме з цієї дати позивач обізнаний про стан обліку вказаного податкового боргу.

Колегія суддів зауважує, що клопотання про залишення позову без розгляду було заявлено відповідачем як в суді апеляційної інстанції, так і в суді першої інстанції, однак вирішено не було.

Вирішуючи питання, пов`язане з обчисленням строку звернення до адміністративного суду, колегія суддів керується таким.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Частиною першою статті 5 КАС України закріплено право особи на звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому цим Кодексом, якщо вона вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, та викладено перелік можливих способів їх захисту.

Загальні норми процедури судового оскарження в межах розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України.

На підставі частин першої - третьої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Колегія суддів зауважує, що ПК України не містить прямої норми, яка б визначала строки звернення до суду із вимогами, спрямованими на захист та відновлення порушених прав платників податків у відносинах, що виникають у зв`язку з діями контролюючого органу по відображенню в інтегрованій картці платника податку даних його податкового обліку.

Строк давності у 1 095 днів, встановлений статтею 102 ПК України, поширюється, зокрема, на право контролюючого органу щодо проведення перевірки та самостійного визначення суми грошових зобов`язань (пункт 102.1); стягнення податкового боргу (пункт 102.4); право платника податків на подання заяви про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань або про їх відшкодування (пункт 102.5); право платника податків на оскарження в суді податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу (пункт 56.18 статті 56).

При цьому положення пункту 102.5 статті 102 ПК України не регулюють питань строків звернення до адміністративного суду, а встановлюють лише строк для подання платником податків заяви до контролюючого органу про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань або про їх відшкодування у випадках, передбачених цим Кодексом.

У справі, що розглядається, немає підстав для врахування й положень норми пункту 56.18 статті 56 ПК України, оскільки остання є відсильною до статті 102 ПК України та регулює виключно правовідносини щодо оскарження податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу.

Платник, звертаючись до суду, фактично просить захистити його право на належний податковий облік, який на його думку ведеться відповідачем неправомірно у зв`язку з невиконанням суб`єктом владних повноважень комплексу покладених на нього обов`язків. Відтак предметом оскарження у такому випадку є відповідна бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а отже, положення статті 102 ПК України, до яких відсилає пункт 56.18 статті 56 цього Кодексу, застосовуватись не можуть.

Ураховуючи наведене, стаття 102 ПК України, у тому числі й пункт 102.5 цієї статті, не є тим «іншим законом», яким установлені спеціальні строки звернення до суду із вищевказаними вимогами, а тому підлягають застосуванню положення частини другої статті 122 КАС України, якою встановлений загальний шестимісячний строк звернення до адміністративного суду.

Вказаний висновок колегії суддів узгоджується з правовою позицією викладеною у постанові Великої Палата Верховного Суду від 13.04.2023 у справі № 320/12137/20.

Частиною другою статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За висновком Великої Палата Верховного Суду, викладеним у п. 145 постанови від 13.04.2023 у справі № 320/12137/20, частинами другою та третьою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Поняття "особа повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій, і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У своїх постановах Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Позивач, стверджуючи про протиправність дій контролюючого органу в частині не внесення відповідачем до електронного кабінету платника податків, інтегрованої картки та інших інформаційних систем ДПС інформації про скасування податкових повідомлень-рішень від 19.10.2015 № , № покликається на неотримання вмотивованого рішення за своєю скаргою за вих. № 446 від 06.11.2015, яка у розумінні п.56.9 ст.56 ПК України, вважається повністю задоволеною на користь платника податків з дня, наступного за останнім днем зазначених строків.

За визначеннями, наведеними у підпунктах 14.1.39 та 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України (тут і далі - в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня: податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеню, нараховану на суму такого грошового зобов`язання.

Таким чином, статусу податкового боргу набуває лише узгоджена сума грошового зобов`язання, не сплачена платником податків у визначений строк.

Згідно з п.55.1 ст.55 ПК України податкове повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків або будь-яке інше рішення контролюючого органу може бути скасоване контролюючим органом вищого рівня під час проведення процедури його адміністративного оскарження та в інших випадках у разі встановлення невідповідності таких рішень актам законодавства.

Приписами пункту 57.3 статті 57 ПК України встановлено, що у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу. У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.

Оскарження податкових повідомлень-рішень (далі - ППР) або інших рішень контролюючих органів в адміністративному порядку визначено статтею 56 ПК України (станом на дату прийняття вищевказаних податкових повідомлень-рішень).

Відповідно до п. 56.1 ст. 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

У разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення (п. 56.2 ст. 56 ПК України).

Скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій формі (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується.

Скарги на рішення державних податкових інспекцій подаються до контролюючих органів в Автономній Республіці Крим, містах Києві та Севастополі, областях, міжрегіональних територіальних органів (п.56.3 ст.56 ПК України).

За визначенням, наведеним у п.56.8 ст.56 ПК України контролюючий орган, який розглядає скаргу платника податків, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його протягом 20 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника податків поштою з повідомленням про вручення або надати йому під розписку.

В силу приписів п.56.9 ст.56 ПК України якщо вмотивоване рішення за скаргою платника податків не надсилається платнику податків протягом 20-денного строку або протягом строку, продовженого за рішенням керівника (його заступника або іншої уповноваженої посадової особи), така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника податків з дня, наступного за останнім днем зазначених строків.

Рішенням ДПС України від 17.11.2015 за №3026/10/10-36-10-01-04 продовжено строк розгляду скарги до 06.01.2016 (включно), повідомлено, що розгляд скарги відбудеться 08.12.2015 о 11:00, яке отримане позивачем 02.12.2015.

Натомість, колегією суддів встановлено, що рішення за результатами розгляду скарги за вих. № 446 від 06.11.2015 позивач не отримав. Доказів зворотного матеріали справи не містять.

Посилання суду першої інстанції на рішення ГУ ДФС у Київській області, яким вирішено питання про результати розгляду скарги від 10.12.2015 № 3233/10/10-36-10-01-04/969 не підтверджено належними доказами, оскільки копію такого рішення відповідачем до матеріалів справи не надано.

Водночас, позивач вказує, що 16.11.2017 з електронного кабінету платника податків дізнався про відображення всіх вищевказаних сум недоїмки знову.

Правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначає Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом МФУ від 12.01.2021 № 5.

Відповідно до пункту 1 Розділу II згаданого Порядку з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються інтегровані картки платника податків (далі - ІКП) за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Відповідно до пункту 3 Розділу II Порядку за наявності грошових зобов`язань або податкового боргу, або неузгоджених сум грошових зобов`язань, які оскаржуються в адміністративному або судовому порядку, податковий орган не здійснює подальші процедури щодо закриття ІКП до їх погашення або визнання такого боргу безнадійним та його списання у порядку, визначеному статтею 101 розділу II Кодексу.

ІКП закриваються структурним підрозділом, що здійснює облік платежів, у разі проведення заходів щодо зняття з обліку платників у податкових органах у зв`язку з припиненням платника податків або відсутністю за неосновним місцем обліку об`єктів оподаткування, або об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням.

Підрозділ, що здійснює облік платежів, за основним та неосновним місцем обліку закриває ІКП не пізніше наступного робочого дня після формування відомостей в частині тих податків і зборів, щодо яких відсутня заборгованість на відповідній території, та відомостей з відміткою про відсутність заборгованості зі сплати єдиного внеску.

Підрозділ, що здійснює облік платежів, закриває ІКП у територіальному органі ДПС за неосновним місцем обліку у разі відсутності об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням, на відповідній території та після виконання підрозділами, які здійснюють адміністрування платежів, контрольно-перевірочні заходи, погашення боргу, адміністративне та судове оскарження, відповідних процедур щодо підтвердження повноти розрахунків по платежах, контроль за справлянням яких здійснюють податкові органи.

При цьому, в інформаційній системі ІКП закриваються із встановленням дати закриття за умов:

погашення сум податкового боргу, недоїмки зі сплати єдиного внеску, штрафних санкцій та пені та/або списання сум податкового боргу, штрафних санкцій та пені;

повернення платнику помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та/або списання до бюджетів за заявою платника;

повернення платнику помилково та/або надміру сплачених коштів єдиного внеску та/або списання до фондів загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за заявою платника;

відсутності розстрочених (відстрочених) грошових зобов`язань, податкового боргу або іншої заборгованості, контроль за справлянням якої покладено на податкові органи, яка може бути розстрочена (відстрочена) згідно з чинним законодавством, не погашених на дату закриття ІКП;

повноти відображення в ІКП результатів контрольно-перевірочної роботи.

Інформація щодо нарахувань та надходжень платежів до бюджетів за платниками, у яких закриті ІКП, враховується в звітності податкових органів до кінця відповідного року, у якому відбулось таке нарахування та/або сплата.

За наявності грошових зобов`язань або податкового боргу, або неузгоджених сум грошових зобов`язань, які оскаржуються в адміністративному або судовому порядку, податковий орган не здійснює подальші процедури щодо закриття ІКП до їх погашення або визнання такого боргу безнадійним та його списання у порядку, визначеному статтею 101 розділу II Кодексу.

Аналіз наведених норм права дозволяє дійти висновку, що з інформації щодо нарахувань та надходжень платежів до бюджетів за платниками, яка міститься в інформаційній системі ІКП, позивачу, починаючи з 16.11.2017 позивачу було достеменно відомо про відновлення сум недоїмки за податковими повідомленнями-рішеннями від 19.10.2015 № , №, що в свою чергу підтверджується відповідними витягами з електронного кабінету ТОВ «Сучасні консалтингові технології», наданими безпосередньо позивачем до матеріалів справи (т.2 а.с.14-19).

З огляду на встановлені колегією суддів вищенаведені фактичні обставини у справі, звернення позивача з даним позовом лише 04.05.2023 є несвоєчасно вчиненою процесуальною дією, оскільки позов подано з пропуском встановленого частиною 2 статті 122 КАС України шестимісячного строку.

Твердження позивача про те, що лише із листа-відповіді ГУ ДПС у Харківській області від 09.11.2022 року за №217/ЗП1/20-40-07-14-12 на запит на отримання публічної інформації він дізнався про спірний податковий борг не змінює момент, з якого така особа була дізнатися про порушення своїх прав, а свідчить зокрема про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість спірних нарахувань, тощо.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначено положеннями ст.123 КАС України.

Згідно ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч.4 ст.123 КАС України).

Позивач, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для звернення до суду з даним позовом, посилається лише на те, що про вказану недоїмку він дізнався з листа-відповіді ГУ ДПС у Харківській області від 09.11.2022 року за №217/ЗП1/20-40-07-14-12

Таким чином, вважає, що строки для звернення з позовною заявою підлягають поновленню.

Вищенаведені обставини були взяті до уваги судом першої інстанції і строк звернення до суду було поновлено.

Однак, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції і вважає, що він зроблений поверхово, без надання належної оцінки обставинам справи та їх з`ясування в повному обсязі, що призвело до порушення норм процесуального права та неправильного вирішення справи з підстав та мотивів, викладених у цій постанові.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що поважними причинами пропуску строку на звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Однак, позивач не навів суду першої інстанції об`єктивно непереборних та незалежних від його волі обставин, які б завадили позивачеві звернутися до суду раніше, ніж 04.05.2023.

Не наведено таких обставин і у апеляційній скарзі.

На підставі статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс на інші проти ВеликобританіГ, справа Девеер проти Бельгії).

Європейський суд з прав людини у пунктах 37 та 38 Рішення від 18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосудця і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (див. рішення від 28 березня 2006 року у справі «Мельник проти України», N 23436/03, пункти 22-23).

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

За таких підстав та з урахуванням того, що ані в клопотанні про поновлення строку звернення до суду з позовними вимогами про визнання протиправними дій ГУ ДПС у Харківській області щодо відображення податкового боргу у Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» по податку на прибуток в розмірі 5 284 538,26 грн, пені у розмірі 979 221,32 грн, по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 6 588 976,93 грн, пені у розмірі 653 506,32 грн та зобов`язання ГУ ДПС у Харківській області вчинити дії щодо коригування даних в інтегрованій картці платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) шляхом виключення податкового боргу по податку на прибуток в розмірі 5 284 538,26 грн, пені у розмірі 979 221,32 грн, та по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 6 588 976,93 грн., пені у розмірі 653 506,32 грн, ані в матеріалах справи, ані під час розгляду справи позивач не виконав покладеного на нього приписами статті 122 КАС України обов`язку щодо надання доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду, та не надав таких доказів, колегія суддів дійшла висновку про пропущення ТОВ "Сучасні консалтингові технології" строку звернення до суду, що є підставою для залишення адміністративного позову без розгляду.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ч.4 ст.123 КАС України позовна заява залишається без розгляду, якщо висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Враховуючи, що позивачем пропущено строк звернення до суду та не надано належних і допустимих доказів поважності пропуску цього строку, а судом апеляційної інстанції не знайдено підстав для його поновлення, колегія суддів приходить до висновку про застосування до адміністративного позову ТОВ "Сучасні консалтингові технології" наслідків пропущення цього строку, передбачених ст.122 КАС України та залишення позовної заяви без розгляду.

В силу приписів ч.1 ст.319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Згідно з п.3 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково.

З огляду на викладене вище, рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2023 по справі № 520/10755/23 є таким, що прийняте з порушенням вимог процесуального права, а тому підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про залишення позову без розгляду.

Керуючись ч. 4 ст. 241, ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 319, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -.

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасні консалтингові технології" задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2023 по справі № 520/10755/23 в частині відмови у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасні консалтингові технології" про визнання протиправними дій ГУ ДПС у Харківській області щодо відображення податкового боргу у Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» по податку на прибуток в розмірі 5 284 538,26 грн, пені у розмірі 979 221,32 грн, по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 6 588 976,93 грн, пені у розмірі 653 506,32 грн та зобов`язання ГУ ДПС у Харківській області вчинити дії щодо коригування даних в інтегрованій картці платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) шляхом виключення податкового боргу по податку на прибуток в розмірі 5 284 538,26 грн, пені у розмірі 979 221,32 грн, та по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 6 588 976,93 грн., пені у розмірі 653 506,32 грн - скасувати.

Прийняти в цій частині постанову, якою позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні консалтингові технології» залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді В.Б. Русанова С.П. Жигилій
Повний текст постанови складено та підписано 01.12.2023 року