Справа № 160/10400/23
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бондар М.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» до Тернопільської митниці про визнання протиправними та скасування рішень, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» (далі ТОВ «ПК «ДТЗ», позивач) до Тернопільської митниці (далі митниця, відповідач), в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару № UA403070/2023/000001/2 від 13.02.2023;
- визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару № UA403070/2023/000002/2 від 15.02.2023.
Ухвалою суду від 22.05.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без виклику учасників справи в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
07.06.2023 до суду надійшло клопотання від представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
На підставі ухвали суду від 09.06.2023 суд перейшов до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.
12.06.2023 від представника позивача до суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі позивача; зазначив, що позов підтримує та просить задовольнити у повному обсязі.
В підготовче засідання 06.07.2023 з`явився представник відповідача в режимі відеоконференції, проти задоволення позову заперечував.
В підготовчому засіданні 06.07.2023 підготовче провадження закрито та призначено справу до розгляду по суті в судовому засіданні на 03.08.2023.
В судове засідання 03.08.2023 учасники справи не з`явились, про дату час і місце проведення судового засідання повідомлені належним чином.
Дослідивши матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 15.12.2021 ТОВ «ПК «ДТЗ» (м. Дніпро) (Покупець) уклало з компанією CHONGQING HUA TIAN HAO LI MACHINERY LLC (Китай) (Продавець) зовнішньоекономічний контракт №HL/2 на поставку в Україну товарів в асортименті, кількості та за цінами, вказаними у Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного контракту.
CHONGQING HUA TIAN HAO LI MACHINERY LLC відповідно до умов даного зовнішньоекономічного Контракту, Специфікації: № 2022-3.1.1 від 09.01.2023, рахунку-фактури №HL2023-1.1 від 09.01.2023, № CF2022-2С від 03.11.2022, коносаменту BW22110025 від 16.11.2022 здійснило поставку ТОВ «ПК «ДТЗ» товарів (тракторів), загальною вартістю 609 728,00 дол. США.
Дві товарні партії товару поставлялись на умовах FOB згідно з «ІНКОТЕРМС 2010».
Митна вартість зазначеного товару підприємством була визначена за основним методом.
До даної митної декларації, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи:
- пакувальний лист № 1A від 09.01.2023;
- рахунок-фактура (інвойс) № CF2022-2C від 03.11.2022;
- рахунок-фактура (інвойс) № HL2023-1.1 від 09.01.2023;
- коносамент № BW22110025 від 16.11.2022;
- накладна УМВС № 270454 від 25.01.2023;
- банківський платіжний документ, що стосується товару № 958 від 24.01.2022;
- банківський платіжний документ, що стосується товару № 971 від 24.01.2022;
- банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг № 119 від 27.01.2023;
- документ, що підтверджує вартість перевезення товару Акт виконаних послуг № б/н від 06.02.2023;
- документ, що підтверджує вартість перевезення товару Довідка про транспортні витрати № б/н від 22.12.2022;
- документ, що підтверджує вартість перевезення товару Заявка на перевезення №332 від 09.11.2022;
- документ, що підтверджує вартість перевезення товару Розрахунок транспортних витрат від 30.01.2023;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікація № 2022-3.1.1 від 09.01.2023;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - Додаткова угода № 5 від 09.01.2023;
- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № HL/2 від 15.12.2021;
- договір (контракт) про перевезення № 1510/912/2019 від 15.10.2019;
- інші некласифіковані документи Листування щодо зміни контракту № б/н від 09.01.2023;
- інші некласифіковані документи Список номерів шасі № б/н від 03.11.2022;
- інші некласифіковані документи технічні характеристики № б/н від 03.11.2022.
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, митницею додатково витребувані від ТОВ «ПК «ДТЗ», наступні документи: за наявності: інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до частини 3 статті 53 МК України запропоновано надати (за наявності) такі додаткові документи: копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.
Листом №58 від 08.02.2023 ТОВ «ПК «ДТЗ» додатково надало відповідачу наступні документи: комерційну пропозицію виробника від 05.08.2022; прайс-лист виробника від 01.08.2022. Також позивач повідомив митницю, що усі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, вони повною мірою підтверджують розрахунок митної вартості, здійснений декларантом, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть та висловило прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.
09.02.2023 відповідачем направлено позивачу новий запит, в якому зазначено, що за результатами опрацювання поданих до митного оформлення документів встановлено наступне. Оцінюваний товар постачається на підставі зовнішньоекономічного договору від 15.12.2021 № HL/2. Згідно з пунктом 5.1 вищезазначеного договору оплата здійснюється на підставі Специфікації, проте оплата здійснена Отримувачем товару на підставі специфікацій, які митного оформлення даної поставки товару не стосуються. Відповідно до Додаткової угоди від 09.01.2023 № 5 оплати за платіжними дорученнями від 24.01.2022 № 958 та від 24.01.2022 № 971 зараховуються як оплата поставки по Специфікації від 09.01.2023 № 2022-3.1.1, однак дана умова суперечить п 5.1 Договору від 15.12.2021 № HL/2. У пакувальному листі від 09.01.2023 № 1А наявне посилання на контракт від 15.12.2021 №HL/6, проте до митного оформлення даний договір відношення немає. Згідно зі специфікацією від 09.01.2023 № 2022-3.1.1 та інвойсом від 09.01.2023 № HL2023-1.1 предметом купівлі-продажу є товар «Трактор ДТЗ 5354/ HPX; Трактор ДТЗ 5244/ HPX», проте у коносаменті від 16.11.2022 № BW22110025 зазначено «бензинові генератори, бензинові водяні насоси, запчастини». Згідно із виявленими розбіжностями у поданих до митного оформлення товаросупровідних документів, відповідно до частини 2 статті 53 МК України слід надати документи, що підтверджують заявлену митну вартість, а саме: за наявності: інші платіжні та/ або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до частини 3 статті 53 МК України слід надати (за наявності) такі додаткові документи: копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.
Листом №59 від 10.02.2023 декларант на висунуті зауваження надав листи від постачальника про допущену помилку в пакувальному листі в номері контракту, та від перевізника про помилку в коносаменті щодо найменування товару, а також надав свої пояснення щодо додаткових зауважень митниці.
- Товар 1. Трактор для сільськогосподарських робіт, колісний, новий, 80шт. марка ДТЗ, модель - 5244НРХ, тип двигуна - дизельний, робочий об`єм циліндрів - 1909см3, потужність двигуна - 17,6кВт/24к.с., номери шасі/заводські номери: НОМЕР_33 (двигун № НОМЕР_34 ); НОМЕР_35 (двигун № НОМЕР_36 ); НОМЕР_37 (двигун № НОМЕР_38 ); НОМЕР_39 (двигун № НОМЕР_40 ); НОМЕР_41 (двигун НОМЕР_42 ): НОМЕР_43 (двигун № НОМЕР_44 ). Календарний рік виготовлення - 2021. Номери шасі/заводські номери: НОМЕР_45 (двигун № НОМЕР_46 ); НОМЕР_47 (двигун № НОМЕР_48 ); НОМЕР_49 (двигун № НОМЕР_50 ); НОМЕР_51 (двигун № НОМЕР_52 ); НОМЕР_53 (двигун № НОМЕР_54 ); НОМЕР_55 (двигун № НОМЕР_56 ); НОМЕР_57 (двигун № НОМЕР_58 ); НОМЕР_59 (двигун № НОМЕР_60 ); НОМЕР_61 (двигун № НОМЕР_62 ); НОМЕР_63 (двигун № НОМЕР_64 ); НОМЕР_65 (двигун № НОМЕР_66 ); НОМЕР_67 (двигун № НОМЕР_68 ); НОМЕР_69 (двигун № НОМЕР_70 ); НОМЕР_71 (двигун № НОМЕР_72 ); НОМЕР_73 (двигун № НОМЕР_74 ); НОМЕР_75 (двигун № НОМЕР_76 ): НОМЕР_77 (двигун № НОМЕР_78 ); НОМЕР_79 (двигун № НОМЕР_80 ); НОМЕР_81 (двигун № НОМЕР_82 ); НОМЕР_83 (двигун № НОМЕР_84 ); НОМЕР_85 (двигун № НОМЕР_86 ); НОМЕР_87 (двигун № НОМЕР_88 ); НОМЕР_89 (двигун № НОМЕР_90 ); НОМЕР_91 (двигун № НОМЕР_92 ); НОМЕР_93 (двигун № НОМЕР_94 ); НОМЕР_95 (двигун № НОМЕР_96 ); НОМЕР_97 (двигун № НОМЕР_98 ); НОМЕР_99 (двигун № НОМЕР_100 ); НОМЕР_101 (двигун № НОМЕР_102 ); НОМЕР_103 (двигун № НОМЕР_104 ); НОМЕР_105 (двигун № НОМЕР_106 ); НОМЕР_107 (двигун № НОМЕР_108 ); НОМЕР_109 (двигун № НОМЕР_110 ); НОМЕР_111 (двигун № НОМЕР_112 ); НОМЕР_113 (двигун № НОМЕР_114 ); НОМЕР_115 (двигун № НОМЕР_116 ); НОМЕР_117 (двигун № НОМЕР_118 ); НОМЕР_119 (двигун № НОМЕР_120 ); НОМЕР_121 (двигун № НОМЕР_122 ); НОМЕР_123 (двигун № НОМЕР_124 ); НОМЕР_125 (двигун № НОМЕР_126 ); НОМЕР_127 (двигун № НОМЕР_128 ); НОМЕР_129 (двигун № НОМЕР_130 ); НОМЕР_131 (двигун № НОМЕР_132 ); НОМЕР_133 (двигун № НОМЕР_134 ); НОМЕР_135 (двигун № НОМЕР_136 ); НОМЕР_137 (двигун № НОМЕР_138 ); НОМЕР_139 (двигун № НОМЕР_140 ); НОМЕР_141 (двигун № НОМЕР_142 ); НОМЕР_143 (двигун № НОМЕР_144 ); НОМЕР_145 (двигун № НОМЕР_146 ): НОМЕР_147 (двигун № НОМЕР_148 ); НОМЕР_149 (двигун № НОМЕР_150 ); НОМЕР_151 (двигун № НОМЕР_152 ); НОМЕР_153 (двигун № НОМЕР_154 ); НОМЕР_155 (двигун № НОМЕР_156 ); НОМЕР_157 (двигун № НОМЕР_158 ); НОМЕР_159 (двигун № НОМЕР_160 ); НОМЕР_161 (двигун № НОМЕР_162 ); НОМЕР_163 (двигун № НОМЕР_164 ); НОМЕР_165 (двигун № НОМЕР_166 ); НОМЕР_167 (двигун № НОМЕР_168 ); НОМЕР_169 (двигун № НОМЕР_170 ); НОМЕР_171 (двигун № НОМЕР_172 ); НОМЕР_173 (двигун № НОМЕР_174 ); НОМЕР_175 (двигун № НОМЕР_176 ); НОМЕР_177 (двигун № НОМЕР_178 ); НОМЕР_179 (двигун № НОМЕР_180 ): НОМЕР_181 (двигун № НОМЕР_182 ); НОМЕР_183 (двигун № НОМЕР_184 ); НОМЕР_185 (двигун № НОМЕР_186 ); НОМЕР_187 (двигун № НОМЕР_188 ); НОМЕР_189 (двигун № НОМЕР_190 ); НОМЕР_191 (двигун № НОМЕР_192 ). Календарний рік виготовлення - 2022. У частково розібраному стані, в комплекті з інструментом та приладдям для налагоджування та обслуговування. Виробник: JIANGSU CHANGFA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO., LTD.».
- Товар 2. Трактор для сільськогосподарських робіт, колісний, новий, 80шт., марка - ДТЗ, модель - 5354HPX, тип двигуна - дизельний, робочий об`єм циліндрів - 1909см3, потужність двигуна - 25,7кВт/35к.c., номери шасі/заводські номери: Календарний рік виготовлення - 2022. У частково розібраному стані, в комплекті з інструментом та приладдям для налагоджування та обслуговування. Виробник: JIANGSU CHANGFA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO., LTD.
Митна вартість зазначеного товару підприємством була визначена за основним методом.
До даної митної декларації, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи:
- пакувальний лист № 1B від 09.01.2023;
- рахунок-фактура (інвойс) № CF2022-2C від 03.11.2022;
- рахунок-фактура (інвойс) № HL2023-1.1 від 09.01.2023;
- коносамент № BW22110025 від 16.11.2022;
- накладна УМВС № 271684 від 02.02.2023;
- накладна УМВС № 271734 від 02.02.2023;
- накладна УМВС № 271775 від 02.02.2023;
- накладна УМВС № 271791 від 02.02.2023;
- накладна УМВС № 271841 від 02.02.2023;
- накладна УМВС № 271965 від 02.02.2023;
- накладна УМВС № 272005 від 02.02.2023;
- накладна УМВС № 272013 від 02.02.2023;
- накладна УМВС № 272039 від 02.02.2023;
- накладна УМВС № 272096 від 02.02.2023;
- банківський платіжний документ, що стосується товару №958 від 24.01.2022;
- банківський платіжний документ, що стосується товару № 971 від 24.01.2022;
- банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно- експедиційних послуг № 119 від 27.01.2023;
- документ, що підтверджує вартість перевезення товару Акт виконаних послуг № б/ н від 06.02.2023;
- документ, що підтверджує вартість перевезення товару Довідка про транспортні витрати № б/н від 22.12.2022;
- документ, що підтверджує вартість перевезення товару Заявка на перевезення № 332 від 09.11.2022;
- документ, що підтверджує вартість перевезення товару Розрахунок транспортних витрат від 30.01.2023;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікація № 2022- 3.1.1 від 09.01.2023;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - Додаткова угода № 5 від 09.01.2023;
- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № HL/2 від 15.12.2021;
- договір (контракт) про перевезення № 1510/912/2019 від 15.10.2019;
- інші некласифіковані документи Листування щодо зміни контракту №б/н від 09.01.2023;
- інші некласифіковані документи Список номерів шасі № б/н від 03.11.2022;
- інші некласифіковані документи технічні характеристики № б/н від 03.11.2022.
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, товариству було направлено електронне повідомлення про необхідність надання документів, що підтверджують заявлену митну вартість, а саме: за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до частини 3 статті 53 МКУ запропоновано надати (за наявності) такі додаткові документи: копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.
Листом вих. № 60 від 13.02.2023 ТОВ «ПК «ДТЗ» додатково надало митниці: комерційну пропозицію виробника від 10.07.2022; прайс-лист виробника від 01.07.2022; додаткову угоду №9 від 01.03.2023 до договору №1510/912/2019. Також ТОВ «ПК «ДТЗ» повідомило митницю, що усі наявні у підприємства документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, вони повною мірою підтверджують розрахунок митної вартості, здійснений декларантом, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть та висловило прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.
Позивач не погоджується із зазначеними рішеннями митного органу, у зв`язку з чим, позивач звернувся за захистом порушеного права до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Пунктом 24 частини 1 статті 4 МК України визначено, що митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно - правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Згідно з Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).
Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або вартості аналогічного товару.
За змістом статей 49, 50 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.
Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частини 1 та 2 статті 51 МК України).
Відповідно до частини 2 статті 52 МК України декларант, який заявляє митну вартість товару, зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Згідно з частиною 1 статтею 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Частиною 2 статті 53 МК України передбачено документи, які підтверджують митну вартість товарів: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок - фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі - продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Відповідно до частини 3 статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно з статтею 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
З долучених до матеріалів справи копій документів, які подавались до митного оформлення, доводів відповідача, викладених у оскаржуваних рішеннях, проаналізованих правових норм, суд приходить до висновку, що в наданих до митного оформлення документах містились розбіжності, у відповідача були сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей, що зумовило витребування від декларанта позивача додаткових документів.
Згідно з частиною 1статті55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Відповідно до статті 57 МК України:
1. Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;
в) на основі віднімання вартості;
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
5. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
6. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
7. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
8. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
На підставі частини 2 статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;
а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:
у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;
у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;
б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
Пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору» № 598 від 24.05.2012 містить вичерпні вимоги до заповнення графи 33 "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" рішення про коригування митної вартості товарів.
Так, у графі 33 зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі:
неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу);
невірно проведений розрахунок митної вартості;
невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу ІІІ Кодексу;
надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.
У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі.
Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.
У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
У оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості міститься посилання лише на раніше оформлену митну декларацію від 17.06.2022 № UA403020/2022/011912.
В рішеннях не зазначено загальну кількість партії раніше оформленого товару, відсутня інформація щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.
Окрім того, відповідно до правової позиції Верховного Суду, висловленої у постановах: від 29.01.2019 по справі № 815/6827/17, від 16.04.2019 по справі № 815/6698/17, митна вартість товарів, відкоригована за резервним методом має ґрунтуватися на митній вартості, раніше визнаній (визначеній) митними органами, що міститься в Єдиній автоматизованій інформаційній системі (далі ЄАІС). При цьому, у такій ситуації митний орган повинен не просто зазначити, зокрема, обставину відсутності в нього інформації щодо оформлення ідентичних та подібних товарів (як на підставу незастосування методів за ціною договору щодо ідентичних товарів та за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів), а навести цінову інформацію з ЄАІС про оформлення товарів, що мають ознаки, найбільш схожі на ознаки задекларованих товарів та пояснити з урахуванням положень статей 59, 60 МК України, чому ця інформація не може бути взята за основу для визначення митної вартості, чого в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості, відповідач не зазначив.
На підставі частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Спірні рішення відповідача є індивідуально-правовими актами, оскільки породжують права і обов`язки для позивача, мають відповідати вимогам, визначеним статтею 2 КАС України.
Оскаржувані рішення прийнято відповідачем не у відповідності до вимог МК України, необґрунтовано, без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, непропорційно, без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення
На підставі частин 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд зазначає, що в порушення зазначеної норми відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів правомірності своїх рішень.
Отже, рішення про коригування митної вартості товарів від 13.02.2023 №UA403070/2023/000001/2 та від 15.02.2023 №UA403070/2023/000002/2 за встановлених обставин, є протиправними та підлягають скасуванню.
У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, інші, зазначені сторонами доводи, окрім проаналізованих вище, не вимагають детальної відповіді або спростування.
Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат суд виходить з наступного.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивач при зверненні з позовом до суду сплатив судовий збір у розмірі 2684,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №3788 від 19.04.2023 та у розмірі 6399,36 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №3790 від 19.04.2023.
Таким чином, за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці на користь позивача підлягає відшкодуванню судовий збір у розмірі 9083,36 грн.
На підставі викладеного, керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів від 13.02.2023 №UA403070/2023/000001/2.
Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів від 15.02.2023 №UA403070/2023/000002/2.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці судові витрати у розмірі 9083 (дев`ять тисяч вісімдесят три) гривні 36 копійок.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.В. Бондар