Справа № 520/3164/23
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2023-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Шевченко О.В..

01 грудня 2023 р. Справа № 520/3164/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Рєзнікової С.С. , Бегунца А.О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 адвоката Сагайдака Едуарда Сергійовича на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29 травня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В с т а н о в и в:

13.02.2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнень, просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі - ГУ НП в Харківській області) № 1706 від 26.12.2022 року про початок службового розслідування, у зв`язку з невідповідністю вимогам п. 3 розділу ІІ наказу МВС України № 893 від 07.11.2018 року;

- визнати протиправними висновок службового розслідування від 23.01.2023, номер висновку відсутній, винесений комісією у складі: голови комісії Дмитра Семенова, член комісії: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , затверджений 23.01.2023 т.в.о. начальника ГУНП в Харківській області Сергієм Болвіновим, проведеного на підставі наказу ГУНП в Харківській області № 1706 від 26.12.2022 року та продовженого наказом ГУНП в Харківській області № 41 від 06.01.2023 року та наказ ГУНП в Харківській області № 52 від 27.01.2023 року в частині визнання в його діях дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України від 02.07.2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі Закон № 580-VIII), п. 1 наказу Харківської обласної військової адміністрації від 05.12.2022 року № 199В, абзацу 2 ч. 5 ст. 14, абзацу 8 ч. 2 ст. 16 Закону України від 30.06.1993 року № 3353-XII «Про дорожній рух» (далі Закон № 3353-XII), вимог п. 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, порушенні вимог п. 2.9 а ПДР України та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- скасувати висновок службового розслідування від 23.01.2023 року, номер висновку відсутній, винесений комісією у складі: голови комісії ОСОБА_4 , член комісії: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , затверджений 23.01.2023 року т.в.о. начальника ГУНП в Харківській області Сергієм Болвіновим, проведеного на підставі наказу ГУНП в Харківській області № 1706 від 26.12.2022 року та продовженого наказом ГУНП в Харківській області № 41 від 06.01.2023 року та наказ ГУНП в Харківській області № 52 від 27.01.2023 року в частині визнання в його діях дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII, п. 1 наказу Харківської обласної військової адміністрації від 05.12.2022 року № 199В, абзацу 2 ч. 5 ст. 14, абзацу 8 ч. 2 ст. 16 Закону № 3353-XII, вимог п. 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, порушенні вимог п. 2.9 а ПДР України та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що наказом ГУ НП в Харківській області № 1706 від 26.12.2022 року призначено службове розслідування відносно нього. Підставою для початку службового розслідування стали обставини 20.12.2022 року, відповідно до яких він приблизно о 00:28 год. за адресою: м. Харків, вул. Холодногірська, 6, нібито керував автомобілем Mercedes-Benz E-200, д.н.з. НОМЕР_1 , у стані алкогольного сп`яніння, був зупинений співробітниками УПП в Харківській області та на нього був складений протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 455545 за ч. 1 ст. 130 КУпАП. За результатами проведеного розслідування винесено наказ ГУ НП в Харківській області № 52 від 27.01.2023 року, яким до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Позивач вважає, що наказ про призначення службового розслідування винесений в порушення змісту наказу МВС України від 07.11.2018 року № 893.

Позивач зазначає, що він вважається не винуватим за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КупАП до моменту винесення відповідного рішення, та зважаючи на положення ст. 61 Конституції України не може бути притягнутий до відповідальності за одне і те саме порушення.

Також позивач зазначає, що 20.12.2022 року він перебував у вільний від служби час, без зброї, у цивільному одязі, не чинив опору вимогам працівників поліції та нікого ображав. Отже, до службової дисципліни зазначені події не мають безпосереднього відношення та шкоди авторитету поліції завдано не було.

Крім того позивач зазначає, що він за місцем служби характеризуються з позитивного боку, раніше до адміністративної та кримінальної відповідальності не притягався. При вказаних подіях вів себе ввічливо, нікого не ображав, спілкувався культурно, виконував всі вимоги співробітників поліції. Під час вказаних подій не було ніяких обставин, які б вказували на те, що він є співробітником поліції, а відтак не підривав авторитет поліції.

Заперечуючи проти вимог позивача, у відзиві на адміністративний позов ГУ НП в Харківській області зазначає, що дисциплінарною комісією було встановлено, що своїми діями капітан поліції ОСОБА_1 порушив службову дисципліну, що виразилися в порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII в частині неухильного дотримання Законів України, Присяги поліцейського, пунктів 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту в частині бути вірним Присязі поліцейського та утриматись від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України, порушенні положень абз. 2 ч. 5 ст. 14 Закону № 3353-XII в частині обов`язку неухильно дотримуватися ПДР України та порушенні положень абз. 8 ч. 2 ст. 16 Закону № 3353-XII в частині керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, п. 2.9 «а» ПДР України.

Також відповідач зазначає, що службове розслідування розпочалось через надходження інформації до ЧЧ УОАЗОР ГУНП в Харківській області з УПП в Харківській області ДПП НП України, а не через надходження матеріалів про вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_5 до ГУ НП в Харківській області.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 29.05.023 року (розгляд справи відбувся за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відмовлено у задоволенні вимог адміністративного позову ОСОБА_5 ..

Висновок суду вмотивований тим, що службовим розслідуванням підтверджено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог Конституції України, Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України "Про Національну поліцію", а також Правил етичної поведінки поліцейських, чим підірвано авторитет Національної поліції України, чим порушено службову дисципліну, що є несумісними із подальшим проходженням служби в органах поліції, обставин, що пом`якшують відповідальність, не встановлено як в ходів службового розслідування так і в ході розгляду даної справи, отже правомірно застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі представник позивача ОСОБА_1 адвокат Сагайдак Е.С., посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким адміністративний позов ОСОБА_5 задовольнити у повному обсязі.

Аргументи, наведені представником позивача в обґрунтування вимог апеляційної скарги, фактично аналогічні наведеному у позові.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить залишити її без задоволення, а рішення суду, - без змін.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

В даному випадку, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не є складними, виходячи з визначення справ незначної складності.

Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України).

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

За приписами ч. 1 ст. 78 КАС України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а судове рішення відповідно до положень ст. 316 КАС України слід залишити без змін, з наступних підстав.

Судом встановлено, що 07.11.2015 року наказом ГУ НП в Харківській області № 1 о/с ОСОБА_1 прийнятий на службу до ГУ НП в Харківській області та призначений на посаду командира роти центру обслуговування підрозділів ГУ НП в Харківській області.

Наказом ГУ НП в Харківській області від 21.03.2022 року № 163 о/с ОСОБА_5 призначено на посаду інспектора відділу диспетчерської служби управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУ НП в Харківській області.

До ГУ НП в Харківській області надійшла доповідна записка начальника УГІ ГУ НП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_6 від 26.12.2022 року № 1520/119-15/01-2022 року, за фактом можливого порушення службової дисципліни поліцейськими ГУ НП в Харківській області за змістом якої останній доповів керівництву про те, що 20.12.2022 до ЧЧ УОАЗОР ГУ НП в Харківській області з УПП в Харківській області ДПП НП України надійшла інформація про те, що цього ж дня приблизно о 00:28, після настання комендантської години, за адресою: Холодногірська, буд. 6, м. Харків, поліцейськими УПП в Харківській області зупинений автомобіль "Mercedes-Benz E-200", н.з. НОМЕР_2 , під керуванням інспектора відділу диспетчерської служби УОАЗОР ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 , який знаходився поза службою, у цивільному одязі та перебував у стані алкогольного сп`яніння, що підтвердилось висновком № 1850 КНП ХОР «Обласний наркологічний диспансер».

З метою з`ясування всіх обставин, що призвели до можливого порушення службової дисципліни, наказом начальника ГУ НП в Харківській області № 1706 від 26.12.2022 року призначено службове розслідування.

Наказом ГУ НП в Харківській області № 41 від 06.01.2023 року продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Харківській області № 1706 від 26.12.2022 року відносно поліцейських до 24.01.2023 року.

23.01.2023 року складено висновок службового розслідування за фактом порушень службової дисципліни поліцейськими ГУ НП в Харківській області.

У висновку зазначено, що порушення службової дисципліни ОСОБА_5 виразилися в порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII в частині неухильного дотримання Законів України, Присяги поліцейського, пунктів 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту в частині бути вірним Присязі поліцейського та утримуватись від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України; порушенні положень абзацу 2 ч. 5 ст. 14 Закону № 3353-XII в частині обов`язку неухильно дотримуватися ПДР України та порушенні положень абзацу 8 ч. 2 ст. 16 Закону № 3353-XII в частині керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, пункту 2.9 «а» ПДР України.

За результатом проведення службового розслідування, згідно з висновком службового розслідування дисциплінарною комісією, зокрема, запропоновано застосувати до інспектора відділу диспетчерської служби УОАЗОР ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Пунктом 1 наказу ГУ НП в Харківській області № 52 від 27.01.2023 року за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII, п. 1 наказу Харківської обласної військової адміністрації від 05.12.2022 року № 199В, абзацу 2 ч. 5 ст. 14, абзацу 8 ч. 2 ст. 16 Закону № 3353-XII, вимог п. 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, порушенні вимог п. 2.9 а ПДР України до інспектора відділу диспетчерської служби УОАЗОР ГУ НП в Харківській області капітана поліції Ємця О.В. (спеціальний жетон № 0081005) застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Не погоджуючись з наказом про початок службового розслідування, висновком дисциплінарної комісії, наказом про застосування дисциплінарних стягнень та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся з позовом до суду.

Погоджуючись з висновком суду першої інстанції, колегія суддів зазначає, що правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом № 580-VIII.

Статтею 3 Закону № 580-VIII встановлено у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIIІ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі Закон № 2337-VIIІ).

У відповідності до ч. 2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту).

Згідно ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Посилання позивача на те, що службове розслідування розпочалось за фактом вчинення поліцейським адміністративного правопорушення спростовується матеріалами справи, оскільки як підтверджено службовою запискою та наказом про призначення та проведення службового розслідування таке розслідування розпочалось саме після надходження інформації до ЧЧ УОАЗОР ГУ НП в Харківській області з УПП в Харківській області ДПП НП України. Відповідно до положень ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Розділом ІІ наказу МВС України № 893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Відповідно до п. 3 розділу ІІ наказу МВС України №893 Службове розслідування не призначається в разі надходження до органу (підрозділу, закладу, установи) поліції чи закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських (далі - ЗВО), матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення. У цьому разі рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Аналіз наведених положень дає суду підстави для висновку, що у відповідача були обґрунтовані підстави для призначення та проведення службового розслідування, яке було призначено і проведено на підставі і з дотриманням вимог чинного законодавства, а тому вимога позивача в цій частині задоволенню не підлягає.

Щодо вимоги про скасування висновку службового розслідування проведеного на підставі наказу ГУ НП в Харківській області № 1706 від 26.12.2022 та продовженого наказом ГУ НП в Харківській області № 41 від 06.01.2023 року колегія суддів зазначає наступне.

Висновок службового розслідування, в якому відображено узагальнений опис виявлених порушень норм законодавства, не є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке безпосередньо породжує правові наслідків для суб`єктів відповідних правовідносин і має обов`язковий характер.

За своєю правовою природою висновок службового розслідування є службовим документом, який фіксує факт проведення службового розслідування і є носієм доказової інформації про обставини, що стали підставами для його призначення.

Висновки службового розслідування не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Зафіксовані в результатах службового розслідування обставини можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені в ньому висновки. Отже, висновок за результатами службового розслідування є лише носієм певної інформації.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вказана вимога про скасування висновку задоволенню не підлягає, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для особи, діяльність якої перевірялася.

Стосовно вимоги про скасування наказу ГУ НП в Харківській області № 52 від 27.01.2023 року в частині визнання в діях позивача дисциплінарного проступку, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 7, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Приписи частин 1, 2 ст. 22 Дисциплінарного статуту визначають, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Отже, у разі вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, до нього, на підставі службового розслідування, проведеного з дотриманням процедури проведення, у разі наявності підстав, застосовується певний вид дисциплінарного стягнення, що обов`язково повинно відповідати характеру та значимості проступку, з дотриманням принципу пропорційності до вчиненого порушення та шкоди, завданої внаслідок здійснення такого проступку.

Відповідно до ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893).

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з п. 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно п. 4 розділу 6 Порядку № 893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Таким чином, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Так, п. 1 оскаржуваного наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 52 від 27.01.2023 року, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у невиконанні положень п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII, п. 1 наказу Харківської обласної військової адміністрації від 05.12.2022 року № 199В, абзацу 2 ч. 5 ст. 14, абзацу 8 ч. 2 ст. 16 Закону № 3353-XII, вимог п. 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, порушенні вимог п. 2.9 а ПДР України до інспектора відділу диспетчерської служби УОАЗОР ГУ НП в Харківській області капітана поліції Ємця О.В. (спеціальний жетон № 0081005) застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Підставою для прийняття вказаного наказу та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності став висновок службового розслідування від 23.01.2023 року.

Так, відповідно до змісту висновку службового розслідування, в ході службового розслідування встановлено, що відповідно до відомостей ознайомлення особового складу УОАЗОР ГУ НП в Харківській області, капітан поліції ОСОБА_1 , під особистий підпис ознайомився з наказом НП України «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» від 19.07.2022 року № 507, та з ним проведено додатковий інструктаж з питань суворого дотримання ПДР України під час керування службовим та власним автотранспортом.

Згідно Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 року № 1306 (далі ПДР України), водій для забезпечення безпеки дорожнього руху під час керування механічним транспортним засобом зобов`язаний дотримуватись вимог пункту 2.9 «а», згідно з яким забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебувати під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції. Відповідно до вимог ст. 14 Закону № 3353-XII учасники дорожнього руху зобов`язані знати і неухильно дотримуватися вимог цього Закону, ПДР України та інших нормативно-правових актів з питань безпеки дорожнього руху.

У відповідності до вимог ст. 16 Закону № 3353-XII, водій зобов`язаний (тобто норма права імперативна) не допускати випадків керування транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також не передавати керування транспортним засобом особі, яка перебуває в такому стані або під впливом таких препаратів.

Відповідно до ст. 15 КУпАП поліцейські несуть відповідальність за адміністративні правопорушення за дисциплінарними статутами, за порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху останні несуть адміністративну відповідальність на загальних підставах.

Згідно пункту 1 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського та наказів керівництва.

Капітан поліції ОСОБА_1 склав Присягу на вірність Українському народові, згідно з якою присягав вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Невиконання капітаном поліції ОСОБА_5 вищезазначених пунктів ПДР України призвели до порушення вимог цих правил, а також порушення вимог абзацу 2 ч. 5 ст. 14 Закону № 3353-XII в частині обов`язку неухильно дотримуватись вимог цього Закону та абзацу 8 ч. 2 ст. 16 Закону № 3353-XII в частині не допускати випадків керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи як запровадження у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, комендантської години (заборону перебування у певний період доби на вулицях та в інших громадських місцях без спеціально виданих перепусток і посвідчень), а також встановлювати спеціальний режим світломаскування.

Відповідно до розпорядження Харківської обласної військової адміністрації від 05.12.2022 року № 199В на території Харківської області, а саме у м. Харків введена комендантська година з 23:00 до 05:00.

У зв`язку з вищевикладеним дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що в діях капітана поліції ОСОБА_5 вбачається порушення службової дисципліни, що виразилося в особистій недисциплінованості, умисному невиконанні норм чинного законодавства України, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського.

Авторитет поліції багато в чому пов`язується з авторитетом поліцейського, оцінкою його поведінки як у професійній сфері, так і поза межами його професійної (службової) діяльності. Поліцейський повинен докладати всіх зусиль, щоб, на думку розсудливої, законослухняної та поінформованої людини, його поведінка була бездоганною. Капітан поліції ОСОБА_1 не утримався від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України, не виконав зобов`язання бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, що є порушенням пунктів 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту.

Таким чином, дисциплінарною комісією встановлено, що своїми діями капітан поліції ОСОБА_1 порушив службову дисципліну, що виразилися в порушенні вимог пункту 1 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII в частині неухильного дотримання Законів України, Присяги поліцейського; пунктів 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту в частині бути вірним Присязі поліцейського та утримуватись від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України; порушенні положень абзацу 2 ч. 5 ст. 14 Закону № 3353-XII в частині обов`язку неухильно дотримуватися ПДР України та порушенні положень абзацу 8 ч. 2 ст. 16 Закону № 3353-XII в частині керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, пункту 2.9 «а» ПДР України вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, що є порушенням пунктів 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції в повному обсязі дослідив положення нормативних актів, що регулюють спірні правовідносини та дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні вимог адміністративного позову ОСОБА_5 ..

Інші доводи апеляційної скарги та заперечення сторін на висновки колегії суддів не впливають.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Підстав для зміни розподілу судових витрат за наслідками апеляційного перегляду справи у відповідності до вимог ч. 6 ст. 139 КАС України немає.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 адвоката Сагайдака Едуарда Сергійовича залишити без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29 травня 2023 року, - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді С.С. Рєзнікова А.О. Бегунц