Справа № 580/8734/23
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2023-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову у залишенні позову без розгляду

30 листопада 2023 року Справа № 580/8734/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Руденко А.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Могили І.С.,

позивача ОСОБА_1 , представника позивача Сененко К.В. (за ордером на надання

правничої (правової) допомоги),

представника відповідача Коваленко А.П. (самопредставництво),

розглянувши у відкритому судовому засіданні у спрощеному позовному провадженні в приміщенні суду заяву відповідача Головного управління Національної поліції в Черкаській області про залишення позову без розгляду у адміністративній справі №580/8734/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

встановив:

21.09.2023 до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 18.08.2023 №1421 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності, яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнання протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 21.08.2023 №252 о/с по особовому складу, яким до позивача звільнено зі служби в поліції;

- поновити позивача на посаді старшого інспектора з особливих доручень чергової частини управління організаційно аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Черкаській області з 23.08.2023;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області середній заробіток за час вимушеного прогулу з 23.08.2023 до моменту ухвалення рішення у справі;

- рішення в частині поновлення на посаді позивача та стягнення середнього заробітку у межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.

Ухвалою судді від 23.10.2023 відкрито спрощене провадження у справі та призначено судове засідання на 11.00 год 22.11.2023.

21.11.2023 відповідач подав до суду заяву про залишення адміністративного позову без розгляду. Обгрунтовуючи заяву зазначив, що відповідно до наказу ГУНП в Черкаській області від 18.08.2023 №1421 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказом від 21.08.2023 №252 о/с позивач звільнений зі служби в поліції з 22.08.2023. Позивач 22.08.2023 був ознайомлений з наказом про звільнення від 21.08.2023о/с №252, тому позов до суду відповідно до ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України мав бути поданий протягом 15-денного терміну від дати ознайомлення з вказаним наказом. Звернувшись до суду 21.09.2023, позивач пропустив п`ятнадцятиденний строк. Зазначив, що 24.08.2023 надійшов адвокатський запит Сененко К.В. в інтересах ОСОБА_1 щодо надання можливості ознайомитись з матеріалами службового розслідування та відеоматеріалами, які були їй надані 31.08.2023 при особистій явці в ГУНП. Адвокат Сененко К.В. ознайомилась з матеріалами службового розслідування та зробила фотокопії матеріалів, про що свідчить її особистий підпис в адвокатському запиті.

У судовому засіданні 22.11.2023 представники відповідача заяву про залишення позову без розгляду підтримали.

Позивач та представник позивача проти залишення позову без розгляду заперечили. У письмових поясненнях, які надійшли до суду 30.11.2023, та усних поясненнях, наданих у судовому засіданні, зазначили, що на їх думку спеціальним строком звернення до адміністративного суду з позовом у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, встановлений частиною 5 статті 122 КАС України, про що Верховним Судом зроблено правовий висновок у постанові від 21.04.2021 у справі №2380/2359/20. Не заперечили, що 31.08.2023 адвокат, ознайомившись з матеріалами службового розслідування, склала позовну заяву і 21.09.2023 направила її до Черкаського окружного адміністративного суду, що свідчить про вжиття всіх необхідних заходів задля швидкого подання позовної заяви у місячний строк, передбачений ст. 122 КАС України.

Розглянувши заяву про залишення позовної заяви без розгляду суд дійшов таких висновків.

Згідно частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду.

Спеціальні строки щодо оскарження застосованих до поліцейських дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану врегульовані статтею 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII.

Так, частина 4 статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII передбачає, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Верховний Суд у постанові від 31.10.2023 у справі № 340/4394/22 зазначив, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29 січня 2019 року у справі №807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цьому судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 08 лютого 2023 року у справі №120/7567/22. Вказаний підхід підтримано Верховним Судом в постанові від 31 травня 2023 року у справі № 160/9356/22.

У зв`язку з цим, доводи позивача та його представника, що до спірних правовідносин необхідно застосовувати місячний строк звернення до суду, встановлений частиною 5 статті 122 КАС України, не відповідають правовому висновку Верховного Суду, який, відповідно до вимог частини 5 статті 242 КАС України, повинен бути врахований судом.

Суд зазначає, що питання поновлення строку звернення до суду було вирішено в ухвалі про відкриття провадження у справі від 23.10.2023, у якій суд виходив з того, що 22.08.2023 позивач ознайомився з наказом від 21.08.2023 №252 о/с про звільнення зі служби в поліції та в цей же день звернувся до відповідача із рапортом про ознайомлення з матеріалами службового розслідування. Проте станом на день подання вказаної заяви відповідач не надав матеріали службового розслідування. На підтвердження доводів про відмову у наданні матеріалів службового розслідування позивач надав копію листа ГУНП від 14.09.2023 №1042/01/48/09-2023, у якому зазначено, що підстави для ознайомлення позивача з висновком службового розслідування та надання копій матеріалів як поліцейському відсутні.

Проте як вбачається з наданих відповідачем доказів та пояснень представника позивача адвоката Сененко К.В. остання ознайомилась з матеріалами службового розслідування 31.08.2023. Вказана обставина свідчить, що відсутність матеріалів службового розслідування не була підставою подання позову до суду з пропуском п`ятнадцятиденного строку.

Водночас позивач та його представник наполягають, що перевагу має місячний строк звернення до суду, встановлений ч. 5 ст. 122 КАС України.

Проте на думку суду дійсною підставою пропуску п`ятнадцятиденного строку звернення до суду слугувала необізнаність позивача та його представника з положеннями ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції, або неправильне тлумачення законодавства.

Суд зазначає, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено право людини на доступ до правосуддя. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного права чи інтересу не може бути виправданою.

Згідно з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 16.03.2023 у справі № 400/4409/21 «правовий пуризм» - невідступне слідування вимогам процесуальних та/або процедурних норм; надмірно формально сурове (бюрократичне) застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, без врахування їх доцільності (розумності, добросовісності), обставин конкретної справи, а також необхідності забезпечення ефективної реалізації та/або захисту прав особи та суспільних (публічних) інтересів.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції.

Згідно ч. 4 ст. 123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 240 КАС України передбачено, що суд залишає позовну заяву без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Суд бере до уваги, що позивач звернувся до суду 21.09.2023, тобто протягом місячного строку, передбаченого ч. 5 ст. 122 КАС України, тому вважає, що з метою доступу до суду наявні підстави стверджувати, що п`ятнадцятиденний строк, встановлений ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України пропущений позивачем з поважних причин.

Зважаючи на зазначене заява відповідача про залишення позову без розгляду задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 122, 123, 240-243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви відповідача Головного управління Національної поліції у Черкаській області від 21.11.2023 про залишення позову без розгляду у справі №580/8734/23 відмовити.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути викладені у апеляційній скарзі на рішення суду.

Повний текст ухвали складений 1 грудня 2023 року.

Суддя Алла РУДЕНКО