Справа № 503/294/23
Суддя: Калашнікова Т. О.
Дата ухвалення: 2023-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 503/294/23
Провадження № 2-а/503/4/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2023 року Кодимський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Калашнікової Т.О.,

при секретарі судового засідання Поліковській О.І,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кодима адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вище вказаним позовом, посилаючись на ті обставини, що 15.03.2023 року інспектором ВПД №1 (м. Кодима) Подільського РУП ГУНП в Одеській області його було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 121-3 КУпАП, шляхом винесення постанови Серії ЕАС № 6682276 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі. В оскаржуваній постанові зазначено, що 15.03.2023 року о 10.53 годині позивач ОСОБА_1 на вул.Соборній, 43 в м. Кодима керував транспортним засобом ВАЗ 21099 реєстраційний номер НОМЕР_1 , в якого номерний знак закритий стороннім предметом, що не дозволяє чітко визначити символи номерного знака з відстані 20 метрів, чим порушив вимоги підпункту «в» пункту 2.9 Правил дорожнього руху, у зв`язку з чим на нього за ч.1 ст. 121-3 КУпАП було накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1190 грн. Однак, позивач незгодний з оскаржуваною постановою та вважає її необґрунтованою і незаконною, вказуючи, що решітка, яка встановлена ним на номерний знак, не перешкоджає визначати символи знаку з відстані 20 метрів. Умислу приховувати номерні знаки позивач не мав, а решітку встановив для їх захисту, оскільки часто їздить по бездоріжжю. У зв`язку з цим позивач просить суд скасувати постанову Серії ЕАС № 6682276 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, винесену 15.03.2023 року інспектором ВПД №1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 121-3 КУпАП.

22.03.2023 року ухвалою суду (а.с.10-12) позовну заяву було залишено без руху із встановленням строку, способу і порядку для усунення її недоліків.

29.03.2023 року ухвалою суду (а.с.16-17) позовну заяву прийнято до розгляду із відкриттям провадження в адміністративній справі розгляд якої визначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

09.05.2023 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, за змістом якого представник відповідача не погоджується з позовними вимогами, вважає твердження позивача спрямованими на уникнення адміністративної відповідальності. Представник відповідача зазначає, що інспектор чітко спостерігав факт допущення позивачем порушення вимог Правил дорожнього руху, тому як посадова особа єдиного контролюючого органу у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху був зобов`язаний відреагувати на факт вчинення правопорушення, що і було зроблено шляхом винесення постанови. Просив відмовити в задоволенні позову. До відзиву додано рапорти інспекторів СРПП ВПД №1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області та пояснення двох свідків.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, надав до суду заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи без його участі.

Представник відповідача Головного управління Національної поліції в Одеській області в судове засідання не з`явився, заявивши у відзиві клопотання про розгляд справи без його участі.

Відповідно до ч.1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно пункту 1 ч.3 ст. 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Крім того, ч.3 ст. 268 КАС України передбачає, що неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Дослідив матеріали справи суд встановив наступні фактичні обставини.

15.03.2023 року о 10.57 годині інспектором ВПД №1 (м. Кодима) Подільського РУП ГУНП в Одеській області винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі Серії ЕАС № 6682276, згідно змісту яко ї ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121-3 КУпАП , із накладенням на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 1190 грн, за те, що він на вул. Соборній, 43 в м. Кодима керував транспортним засобом ВАЗ 21099, реєстраційний номер НОМЕР_1 якого був закритий стороннім предметом.

Частиною 1 ст. 121-3 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за керування або експлуатацію транспортного засобу без номерного знака, з номерним знаком, що не належить цьому засобу або не відповідає встановленим зразкам або вимогам, з номерним знаком, закріпленим у не встановленому для цього місці, перевернутим чи неосвітленим, закритим іншими предметами (в тому числі прозорими), з нанесенням покриття або застосуванням матеріалів, що перешкоджають чи ускладнюють його ідентифікацію, забрудненим номерним знаком, якщо така забрудненість не дає можливості чітко визначити символи або буквено-числову комбінацію номерного знака з відстані двадцяти метрів, а так само вчинення інших дій, спрямованих на умисне приховування номерного знака.

Згідно з пунктом 2.9 «в» Правил дорожнього руху, водію заборонено керувати транспортним засобом, не зареєстрованим в уповноваженому органі МВС, або таким, що не пройшов відомчу реєстрацію в разі, якщо законом встановлена обов`язковість її проведення, а також без номерного знака або з номерним знаком, що:

-не належить цьому засобу;

-не відповідає вимогам стандартів;

-закріплений не в установленому для цього місці;

-закритий іншими предметами чи забруднений, що не дає змоги чітко визначити символи номерного знака з відстані 20 м;

-неосвітлений (у темну пору доби або в умовах недостатньої видимості) чи перевернутий.

Цими нормативними актами встановлено заборону керування транспортним засобом з номерним знаком, який закритий іншими предметами (в тому числі прозорими), з нанесенням покриття, або застосуванням матеріалів, що перешкоджають чи ускладнюють його ідентифікацію.

За змістом оскаржуваної постанови номерний знак на автомобілі позивача був закріплений решіткою. Цей факт позивачем не заперечується, однак позивач наголошує на тому, що решітка ним встановлена для прикриття від механічних пошкоджень і жодним чином на заважає визначити символи номерного знака з відстані 20 метрів.

Водночас склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121-3 КУпАП, передбачає вчинення умисних дій, спрямованих на приховування номерного знака чи ускладнення його ідентифікації. Однак до оскаржуваної постанови не додано будь-яких доказів того, що решітка, якою був закріплений номерний знак, не дає змоги чітко визначити символи номерного знака.

Як передбачено частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Таким чином у випадку оскарження постанови суб`єкта владних повноважень про притягнення до адміністративної відповідальності саме відповідач повинен довести правомірність винесення цієї постанови.

Позивач ОСОБА_1 у позовній заяві заперечує факт вчинення ним адміністративного правопорушення, не визнає обставин, які викладені в оскаржуваній постанові і на яких ґрунтується висновок поліцейського про наявність в його діях складу адміністративного правопорушення.

Тому у даному випадку відповідач повинен надати суду всі наявні у нього докази на підтвердження того, що адміністративне правопорушення було дійсно вчинено.

Проте відповідачем у справі не надано будь-яких доказів на підтвердження обставин, які слугували підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності, а саме що ОСОБА_1 15.03.2023 року о 10:53 годині на АДРЕСА_1 здійснював рух на транспортному засобі з номерним знаком, що закріплений решіткою для прикриття від механічних пошкоджень, яка не дає змоги чітко визначити символи номерного знака з відстані 20 м.

Зокрема відповідачем не надано матеріалів фото-чи відеофіксації на підтвердження того, що решітка на номерному знаку ускладнювала його належну ідентифікацію.

Згідно з висновком Верховного Суду, що викладений у постанові від 20 травня 2020 року у справі № 524/5741/16-а, рапорт працівника поліції не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень.

Відповідно до частини 3 статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Зважаючи на відсутність доказів наявності в діях позивача складу адміністративного правопорушення, суд приходить до висновку, що оскаржувану постанову слід скасувати та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Згідно з частиною 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при зверненні до суду був сплачений судовий збір у розмірі 536 грн 80 коп., що підтверджується квитанцією (а.с.15).

Належним чином підтверджені судові витрати на сплату судового збору підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління Національної поліції в Одеській області.

Керуючись ст. 3, 9, 10, 11, 242, 246 КАС України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову інспектора відділу поліцейської діяльності №1 (м. Кодима) Подільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області від 15.03.2023 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі Серії ЕАС № 6682276, якою ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 121-3 КУпАП, із накладенням на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 1190 грн.

Закрити справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ч.1 ст. 121-3 КУпАП на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 536,8 грн.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Суддя Т.О. Калашнікова