Справа № 160/19940/23
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бухтіярової М.М.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, в якому з урахуванням уточнень від 31.08.2023, просить:
- визнати противоправним та скасувати наказ начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у вигляді догани;
- стягнути з Головного управлінні Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення, яке було зменшене на підставі наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у вигляді догани.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що він проходить службу цивільного захисту, з 24.10.2020 - на посаді командира відділення 7 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України в Дніпропетровській області. На підставі оскаржуваного наказу начальника Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області від 07.07.2023 був притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та позбавлений на час дії частини грошового забезпечення. Позивач не погоджується із оскаржуваним наказом, оскільки жодного дисциплінарного поступку не скоював, ані потенціального, ані реального конфлікту інтересів не було, а тому наказ є противоправним, незаконним та виданим з порушенням законодавства. В свою чергу, про родинні відносини із ОСОБА_2 він повідомляв керівництво Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, але вони були призначені в добовий наряд разом. Позивач зазначає, що в оскаржуваному наказі відповідачем не наведено потенціального та реального конфлікту інтересів та застосував стягнення не до суб`єкта ст.27 Закону України «Про запобігання корупції». Крім того, з наказом та з матеріалами службового розслідування не ознайомлений, копію наказу не отримував. За викладених обставин, просить задовольнити позов у повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.08.2023 адміністративний позов залишено без руху та встановлено позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову.
31.08.2023 представником позивача адвокатом Донець В.В. подано заяву про усунення недоліків позову, до якої долучено адміністративний позов (уточнений).
Цією ж ухвалою суду було витребувано від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області засвідчену копію наказу від 07.07.2023 про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани та докази ознайомлення з ним позивача; докази з їх документальним підтвердженням, що стали підставою для прийняття наказу від 07.07.2023 про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани, що оскаржується; засвідчену копію наказу про призначення на посаду ОСОБА_1 та його послужного списку; посадову інструкцію ОСОБА_1 ; інформацію з документальним підтвердженням, чи відбулись зміни у грошовому забезпеченні позивачу у зв`язку із оголошенням оскаржуваної догани.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується доказами, що містяться в матеріалах справи.
13.09.2023 відповідачем подано клопотання про об`єднання справ в одне провадження.
До відзиву відповідачем долучено витребувані докази.
Позивач своїм правом на подання відповіді на відзив не скористався.
Відповідно до частини восьмої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Згідно з частиною п`ятою статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення у порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.
Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до пункту 8 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним уважається строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального і процесуального права.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 02.06.2013 склав присягу працівника ДСНС України, вступаючи на службу цивільного захисту; 26.04.2021 - уклав контракт №280/21 про проходження служби цивільного захисту таз 01.07.2021 - проходить службу цивільного захисту на посаді начальника караулу 65 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, має спеціальне звання «капітан служби цивільного захисту».
13.05.2021 капітан служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальник караулу 65 ДПРЧ Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області попереджений про недопущення під час проходження служби цивільного захисту (роботи) в ДСНС корупційних правопорушень та правопорушень, пов`язаних з корупцією, відповідно до Закону України «Про запобігання корупції».
У вказаному попередженні позивачем повідомлено про наявність у нього близьких осіб, що працюють в органах та підрозділах ДСНС, а саме: в 65 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області працює чоловік рідної сестри, старшина служби цивільного захисту ОСОБА_2 на посаді водія.
19.06.2023 начальником Сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області В.П`ятак ініційовано доповідну записку на ім`я начальника ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області про вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, та проведення службового розслідування за інформацією про вчинення неправомірних дій особами начальницького складу 65 ДПРЧ, наступного змісту.
Сектором з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області у ході проведення перевірки стану дотримання вимог антикорупційного законодавства в 65 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області станом на 16.06.2023 було виявлено інформацію про вчинення особами начальницького складу 65 ДПРЧ неправомірних дій з ознаками адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, та встановлено, що під час добового чергування 4-го чергового караулу 65 ДПРЧ з 08-00 год. 08.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023 начальник караулу 65 ДПРЧ капітан служби ЦЗ ОСОБА_1 мав у прямому підпорядкуванні близьку особу, а саме: водія 65 ДПРЧ старшину ЦЗ ОСОБА_2 ( ОСОБА_1 являється рідним братом дружини ОСОБА_2 ). Наряд на службу на вказане добове чергування затверджений начальником 65 ДПРЧ підполковником служби ЦЗ ОСОБА_3 . Зазначений перелік обставин вказує на вчинення неправомірних дій особами начальницького складу 65 ДПРЧ.
Наказом Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області від 20.06.2023 № НС-309/49 призначено службове розслідування на підставі інформації про вчинення неправомірних дій особами начальницького складу 65 державної пожежно-рятувального частини 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, що викладена у доповідній записці начальника сектору з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління П?ятака В.В. від 19.06.2023 № 225/13.
16.06.2023 в рамках службового розслідування позивачем надано пояснення.
Листом від 20.06.2023 №49 01-5209/49 13 Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області направлено інформацію про вчинення правопорушень пов`язаних з корупцією до Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України.
06.07.2023 затверджено начальником Головного управлінням ДСНС у Дніпропетровській області затверджено Висновок службового розслідування за інформацією про вчинення неправомірних дій особами начальницького складу 65 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, що викладена у доповідній записці начальника сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області П?ятака В.В. від 19.06.2023 № 225/1.
Відповідно до вказаного Висновку члени комісії дійшли, що службове розслідування за інформацією про вчинення неправомірних дій особами начальницького складу 65 ДПРЧ, що викладена у доповідній записці начальника сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУ П?ятака В.В. від 19.06.2023 №225/13 слід вважати закінченим та визнали (п.2) порушенням службової дисципліни відповідно до статті 8 Дисциплінарного статуту неправомірні дії начальника караулу 65 ДПРЧ капітана служби ЦЗ ОСОБА_1 , які виразились у неповідомленні про наявний потенційний конфлікт інтересів, у допущенні ним особисто факту виникнення обставин прямого підпорядкування близьких осіб, в порушення вимог статей 27, 28 Закону України «Про запобігання корупції», невиконанні обов`язку дотримуватися вимог та обмежень, установлених Законом України «Про запобігання корупції», визначеного пунктом 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593, неналежному виконанні вимог розпорядчих документів керівництва ГУ. За допущений факт порушення службової дисципліни на капітана служби ЦЗ ОСОБА_1 доцільним вважають накласти дисциплінарне стягнення у виді догани.
З матеріалів Висновку службового розслідування від 06.07.2023 встановлено наступне.
« 1) відповідно до записів у «Книзі служби №15.2-10 65 ДПРЧ 1 ДПР3 ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області (розпочато 24.04.2023, на 70 арк.), на час добового чергування 4-го чергового караулу 65 ДПРЧ з 08-00 год. 08.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023, до складу караулу було включено, у тому числі: начальника караулу 65 ДПРЧ капітана служби ЦЗ ОСОБА_1 та водія 65 ДПРЧ старшину служби ЦЗ ОСОБА_2 ; наряд на службу на вказане добове чергування затверджений начальником 65 ДПРЧ підполковником служби ЦЗ ОСОБА_3 ; також встановлено, що за особистим рішенням капітана служби ЦЗ ОСОБА_1 , на старшину служби Ц3 ОСОБА_2 покладено обов`язки постового біля фасаду у три періоди часу, а саме: з 08-00 год. 08.05.2023 по 10-00 год. 08.05.2023, з 16-00 год. 08.05.2023 по 18-00 год. 08.05.2023, з 06-00 год. 09.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023;
2) відповідно до змісту трьох експлуатаційних карток за травень 2023 року на службові транспортні засоби 65 ДПРЧ (реєстр./номери НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6), - 08.05.2023 старшина служби Ц3 ОСОБА_2 вніс облікові записи (у тому числі: про роботу вказаних транспортних засобів, роботу двигунів під час зміни караулу, витрат пального, залишків пального у баках) та завірив своїми особистими підписами (графа 20) у кожному з трьох вказаних документів; як результат контролю начальника караулу за обов`язковими діями водія - капітан служби ЦЗ ОСОБА_1 08.05.2023 завірив своїми особистими підписами (графа 21) відомості, що внесені старшиною служби ЦЗ ОСОБА_2 , у кожному з трьох вказаних документів;
3) відповідно до змісту «Журналу №15.3-04 обліку технічного обслуговування транспортного засобу Тип, марка MAN L 79 Державний номер АЕ454Е 65 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області» (розпочато 27.01.2023, на 20 арк.) 08.05.2023 старшина служби ЦЗ ОСОБА_2 вніс облікові записи (у тому числі: про вид ТО, номер операцій ТО) та завірив своїми особистими підписами (графа 6); відмітки про технічний стан ТЗ (графа 7) та про контроль якості проведених робіт (графа 8) здійснено за особистим підписом начальника 65 ДПРЧ підполковника служби Ц3 ОСОБА_3 ; аналогічні відмітки зроблені 08.05.2023 вказаними особами у «Журналі №15.3-04 обліку технічного обслуговування транспортного засобу Тип, марка АЦ-40(131)137 Державний номер НОМЕР_2 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області» (розпочато 27.01.2023, на 20 арк.) та у «Журналі №15.3-04 обліку технічного обслуговування транспортного засобу Тип, марка АЦ-40(130)63Б Державний номер НОМЕР_3 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області» (розпочато 27.01.2023, на 20 арк.);
4) відповідно до пункту 1.2 розділу 1 "Посадової інструкції начальника 4-го караулу 65 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області", затвердженої 01.07.2021 начальником 1 ДПРЗ ГУ полковником служби ЦЗ ОСОБА_7., з якою ОСОБА_1 ознайомлений під розпис 01.07.2021, - начальник 4-го караулу 65 ДПРЧ є прямим начальником усього особового складу караулу; також, начальник караулу призначає підлеглих на пости та внутрішній наряд (відповідно до пункту 2 параграфу "Перед заступанням на чергування" розділу 2 вказаної посадової інструкції) і контролює несення служби постовими, дозорними та особами внутрішнього наряду (відповідно до пункту 2.12 розділу 2 вказаної посадової інструкції);
5) відповідно до пункту 1.2 «Посадової інструкції водія 65 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області», затвердженої 01.07.2021 начальником 1 ДПРЗ ГУ полковником служби ЦЗ ОСОБА_7 , з якою ОСОБА_2 ознайомлений під розпис 01.07.2021, - водій 65 ДПРЧ підпорядковується начальнику караулу;
6) відповідно до пункту 7.6.10 «Положення про 65 державну пожежно-рятувальну частину 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області», затвердженого наказом 1 ДПРЗ ГУ від 24.09.2021 № 184 (далі - Положення про 65 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ), - начальник 65 ДПРЧ забезпечує, у тому числі: дотримання у 65 ДПРЧ законодавства з питань запобігання та протидії корупції…
По суті письмових пояснень капітана служби ЦЗ ОСОБА_1 (від 16.06.2023) та старшини служби ЦЗ ОСОБА_2 (від 16.06.2023) встановлено, що 08.05.2023 кожен з них не повідомив керівника (начальника 65 ДІРЧ, та будь-якого іншого прямого начальника) про наявний конфлікт інтересів за причини невірного розуміння вимог антикорупційного законодавства…
Таким чином, комісією встановлено:
1) у період часу з 08-00 год. 08.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023 капітан служби ЦЗ ОСОБА_1 , фактично виконуючи обов`язки на посаді начальника 4-го чергового караулу 65 ДПРЧ, маючи у прямому підпорядкуванні близьку особу (старшину служби ЦЗ ОСОБА_2 ), не повідомив у встановленому порядку про наявний потенційний конфлікт інтересів, тим самим порушив вимоги статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» та вимоги пункту 2.1.2 «Тимчасового порядку подання, опрацювання та обліку повідомлень про наявність конфлікту інтересів у підрозділах Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області", затвердженого наказом ГУ від 03.01.2018 № 4 (далі - Тимчасовий порядок); у той самий період часу, капітан служби ЦЗ ОСОБА_1 , у межах повноважень начальника караулу, надавав накази і розпорядження близькій особі (старшині служби ЦЗ ОСОБА_2 ) та здійснював контроль за їх фактичним виконанням, що має ознаки вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів (тобто ознаки неправомірних дій, відповідальність за які передбачена статтею 172-7 КУпАП)…».
06.07.2023 Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області прийнято наказ №301 «Про результати службового розслідування».
Згідно з пунктом 2 вказаного наказу від 06.07.2023 №301 за допущений факт неповідомлення про наявний потенційний конфлікт інтересів, виникнення обставин прямого підпорядкування близьких осіб в порушення вимог статей 27, 28 Закону України «Про запобігання корупції», невиконання обов`язку дотримуватися вимог та обмежень, установлених Законом України «Про запобігання корупції», визначеного пунктом 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593, неналежне виконання вимог розпорядчих документів керівництва Головного управління, на капітана служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника караулу 65 ДПРЧ 1 ДПРЗ Головного управління, накладено дисциплінарне стягнення у виді догани, зі зменшенням розміру премії на 15% та зменшенням розміру надбавки за особливості проходження служби на 5% відповідно до Положення про преміювання осіб рядового і начальницького складу Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області на 2020 рік, затвердженого наказом Головного управління від 14.01.2020 № 27.
Позивач ознайомлений з наказом від 06.07.2023 № 301 - 06.07.2023.
Не погодившись із прийнятим наказом щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності у виді догани, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює Кодекс цивільного захисту України (далі - КЦЗ України).
Правовою основою цивільного захисту є Конституція України, цей Кодекс, інші закони України, чинні міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також акти Президента України та Кабінету Міністрів України (стаття 3 цього Кодексу).
Відповідно до частини першої статті 22 КЦЗ України до сил цивільного захисту належать: 1) Оперативно-рятувальна служба цивільного захисту; 2) аварійно-рятувальні служби; 3) формування цивільного захисту;4) спеціалізовані служби цивільного захисту;5) пожежно-рятувальні підрозділи (частини);6) добровільні формування цивільного захисту.
До персоналу (кадрів) органів та підрозділів цивільного захисту належать особи рядового і начальницького складу, які проходять службу цивільного захисту за контрактом, державні службовці та інші працівники, з якими укладається трудовий договір (частина перша статті 99 КЦЗ України).
Статтею 101 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.
На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.
Час проходження особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту зараховується до їхнього страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби відповідно до закону.
На осіб начальницького складу служби цивільного захисту поширюються вимоги та обмеження, передбачені Законом України «Про запобігання корупції».
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593 затверджено Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу (далі - Положення № 593).
Відповідно до пункту 6 Положення №593 особи начальницького складу є особами, уповноваженими на виконання функцій держави, на яких поширюються дія вимог та обмежень, передбачених Законом України «Про запобігання корупції».
Пунктом 31 Положення № 593 передбачено, що особи рядового і начальницького складу зобов`язані, зокрема: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; додержуватися вимог антикорупційного законодавства; доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження.
Особи начальницького складу зобов`язані дотримуватися вимог та обмежень, установлених Законом України «Про запобігання корупції».
Відповідно до абзацу першого підпункту 7 пункту 62 Положення №593 особи рядового і начальницького складу не можуть перебувати з близькими особами, до яких належать особи, зазначені в абзаці четвертому частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», у відносинах прямої організаційної та правової залежності підлеглої особи від її керівника (начальника), у тому числі через вирішення (участь у вирішенні) питань щодо прийняття на роботу, звільнення з роботи, застосування заохочень, дисциплінарних стягнень, надання вказівок, доручень, здійснення контролю за їх виконанням.
Пунктом 27 Положення № 593 керівники (начальники) органів і підрозділів цивільного захисту несуть персональну відповідальність за невиконання вимог цього Положення та інших нормативно-правових актів з питань проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу.
Особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки, доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження тощо (пункт 31 Положення № 593).
За змістом пункту 29 Положення №593 особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.
Законом України «Про Дисциплінарний статут служби цивільного захисту» від 05.03.2009 № 1068-VI затверджено Дисциплінарний статут служби цивільного захисту (далі - Статут).
Згідно з преамбулою до Дисциплінарного статуту цивільного захисту, цей Статут визначає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування.
Дія цього Статуту поширюється на всіх осіб рядового і начальницького складу, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до пунктів 1, 2 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).
Службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов`язків та вірності Присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону (далі - Присяга).
Відповідно до пункту 8 Дисциплінарного статуту порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.
Згідно з пунктами 24, 25 Дисциплінарного статуту начальник зобов`язаний підтримувати високий рівень службової дисципліни в органах і підрозділах цивільного захисту, вимагати від підлеглих її додержання, не залишати поза увагою жодного факту вчинення дисциплінарного правопорушення, у повному обсязі використовувати надані йому права, правильно застосовувати заходи дисциплінарного впливу.
Начальник зобов`язаний бути прикладом у бездоганному виконанні вимог Присяги, наказів та розпоряджень, у дотриманні законності, службової дисципліни, професійної та службової етики, а також виховувати і підтримувати у підлеглих сумлінне ставлення до виконання службових обов`язків, виявлення честі та гідності, заохочувати ініціативність, самостійність і старанність на службі.
Згідно з пунктом 57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.
Статтею 58 Дисциплінарного статуту визначено, що грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння; порушення статутних правил несення служби; втрата службового посвідчення, службових документів; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам; самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу; невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами; вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.
Пунктом 59 Статуту визначено, що до діянь, що є порушеннями службової дисципліни, також належать: порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту; брутальне або зневажливе ставлення до громадян, приниження їх честі та гідності під час виконання службових обов`язків; приховування або недостовірне надання відомостей про себе, що мають значення для проходження служби (зміна місця проживання, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності); інші діяння, визнані порушеннями службової дисципліни законом та цим Статутом.
Статтею 68 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.
Відповідно до пункту 67 Дисциплінарного статуту начальники, які не вжили заходів для притягнення підлеглих до відповідальності за вчинені ними дисциплінарні правопорушення, а також не подали матеріали про вчинення особами рядового і начальницького складу адміністративних чи кримінальних правопорушень до органу, уповноваженого розглядати справи про адміністративні правопорушення, чи до органу досудового розслідування, у випадках, передбачених пунктом 66 цього Статуту, несуть відповідальність згідно з цим Статутом та законом.
Відповідно до пункту 86 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.
Порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі - особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення визначає Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затверджена наказом МВС України від 05 травня 2015 року № 515 (далі - Інструкція № 515).
Згідно з пунктом 2 розділу I Інструкції № 515 метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.
Відповідно до пунктів 1, 3 Розділу VII Інструкції № 515 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються: посада(и), звання, прізвище(а), ініціали посадової(их) особи (осіб), яка(і) проводила(и) службове розслідування; підстави для проведення службового розслідування.
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про: обставини, за яких особа (особи) рядового або начальницького складу скоїла(и) порушення службової дисципліни або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення порушення службової дисципліни, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посаду, звання, прізвище, ім`я та по батькові, інші дані (дата та місце народження, освіта, період служби в органах та підрозділах цивільного захисту і на займаній посаді - з дотриманням вимог чинного законодавства України), характеристику рядового або начальницького складу (зокрема про наявність або відсутність в особи, винної в учиненні порушення службової дисципліни, діючих дисциплінарних стягнень та про осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли вказаним обставинам); заходи, здійснені під час службового розслідування, й одержані при цьому результати, які підтверджують чи спростовують факт порушення службової дисципліни; наявність причинного зв`язку між порушенням(и) службової дисципліни особи (осіб) рядового або начальницького складу та його (їх) наслідками; умови, що передували скоєнню порушення службової дисципліни або спонукали до цього; вимоги нормативно-правових та інших актів, які було порушено; заперечення, заяви та клопотання особи рядового або начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, мотиви їх відхилення чи підстави для задоволення; обставини, причини, умови та наслідки вчиненого особою рядового чи начальницького складу порушення службової дисципліни, рівень заподіяної шкоди та негативного впливу, наявність вини особи (осіб) рядового або начальницького складу, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного. Також в описовій частині зазначаються відомості про залучення фахівців та дані про них, висвітлюються подані ними результати.
У резолютивній частині висновку службового розслідування особою (членами комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, зазначаються: підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення; пропозиції щодо закінчення службового розслідування, застосування до осіб рядового або начальницького складу заохочень або дисциплінарних стягнень, обставини загибелі (смерті) осіб рядового або начальницького складу, списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, службових документів, а також дані про направлення матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення (пункт 2 Розділу VIIІ Інструкції № 515).
Накладення та оскарження дисциплінарного стягнення на особу рядового або начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, здійснюються в порядку та у строки, що визначені чинним законодавством України (пункт 3 Розділу VIII Інструкції № 515).
Отже, законодавцем чітко визначено, що служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру. Особи начальницького складу є особами, уповноваженими на виконання функцій держави, на яких поширюються дія вимог та обмежень, передбачених Законом України «Про запобігання корупції», та вони зобов`язані дотримуватися вимог та обмежень, установлених Законом України «Про запобігання корупції». Особи рядового і начальницького складу не можуть перебувати з близькими особами у відносинах прямої організаційної та правової залежності підлеглої особи від її керівника (начальника). При цьому, за порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, тобто за порушення службової дисципліни, на осіб рядового і начальницького складу накладаються дисциплінарні стягнення.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено такі поняття:
близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта;
пряме підпорядкування - відносини прямої організаційної або правової залежності підлеглої особи від її керівника, в тому числі через вирішення (участь у вирішенні) питань прийняття на роботу, звільнення з роботи, застосування заохочень, дисциплінарних стягнень, надання вказівок, доручень тощо, контролю за їх виконанням;
потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;
приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;
реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.
Згідно із частиною першою статті 27 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам.
Відповідно до пунктів 1, 2, 3, 4 частини першої статті 28 вказаного Закону особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:
1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;
2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;
3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;
4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.
В ході судового розгляду встановлено та матеріалами справи підтверджено, що оскаржуваний наказ Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області №301 від 06.07.2023 про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у виді догани зі зменшення розміру премії на 15% та із зменшенням розміру надбавки за особливості проходження служби на 5%, прийнятий за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого висновком від 05.07.2023 та затвердженого начальником ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області 06.07.2023.
Згідно із вказаним Висновком під час службового розслідування були встановлені обставини порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у неповідомленні про наявний потенційний конфлікт інтересів та допущенні виникнення обставин прямого підпорядкування близької особи, чим порушено вимоги ст.ст.27, 28 Закону України «Про запобігання корупції».
Так, відповідно до Висновку службового розслідування на час добового чергування 4-го чергового караулу 65 ДПРЧ з 08-00 год. 08.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023 до складу караулу було включено в т.ч. начальника караулу 65 ДПРЧ капітана служби ЦЗ - ОСОБА_1. та водія 65 ДПРЧ старшину служби ЦЗ - ОСОБА_2., які є близькими родичами (останній є чоловіком рідної сестри). У період часу з 08-00 год. 08.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023 капітан служби ЦЗ ОСОБА_1 , виконуючи обов`язки начальника 4-го чергового караулу 65 ДПРЧ, маючи у прямому підпорядкуванні близьку особу (старшину служби ЦЗ ОСОБА_2.), не повідомив у встановленому порядку про наявний потенційний конфлікт інтересів, у той самий час капітан служби ЦЗ ОСОБА_1. у межах повноважень начальника караулу надавав накази і розпорядження близькій особі (старшині служби ЦЗ ОСОБА_2.) та здійснював контроль за їх фактичним виконанням.
Суд зазначає, що при вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.
Судом враховано, що начальник 4-го караулу 65 ДПРЧ є прямим начальником усього особового складу караулу, що чітко визначено пунктом 1.2 розділу І Посадової інструкції начальника 4-го караулу 65 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, затвердженої начальником 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області полковником служби цивільного захисту полковником служби цивільного захисту ОСОБА_7 , з якою позивач ознайомлений 01.07.2021.
За змістом розділу ІІ Посадової інструкції начальник 4-го караулу 65 ДПРЧ також здійснює керівництво караулом частини (п.2.1.); забезпечує підтримання постійної готовності караулу до дій за призначенням (п.2.2.); контролює несення служби постовими, дозорними та особами внутрішнього наряду; забезпечує належний облік, експлуатацію та утримання в технічно справному стані протипожежної техніки (п.2.13). Крім цього, перевіряє наявність особового складу караулу і готовність до несення служби, розподіляє особовий склад за номерами оперативного розрахунку на пожежно-рятувальні та аварійно-рятувальні автомобілі, призначає підлеглих на пости та внутрішній наряд.
Як вбачається із змісту Висновку, під час службового розслідування було опрацьовано Книгу служби №15.2-10 65 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, витяг з якої наданий суду, відповідно до записів у якій в наряд на службу 4 караулу 65 ДПРЧ з 08-00 год. 08.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023 до складу караулу було включено начальником караулу 65 ДПРЧ капітана служби ЦЗ ОСОБА_1 та водієм 65 ДПРЧ старшину служби ЦЗ ОСОБА_2 , та за рішенням начальника караулу, яким у вказаному нараді був саме позивач, на старшину служби Ц3 ОСОБА_2 покладено обов`язки постового біля фасаду у три періоди часу, а саме: з 08-00 год. 08.05.2023 по 10-00 год. 08.05.2023, з 16-00 год. 08.05.2023 по 18-00 год. 08.05.2023, з 06-00 год. 09.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023.
Отже, позивачем у спірному випадку допущено виникнення обставин прямого підпорядкування близької особи та реалізацію службових повноважень щодо неї.
Водночас, за змістом частини першої статті 27 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам.
Особи рядового і начальницького складу не можуть перебувати з близькими особами, до яких належать особи, зазначені в абзаці четвертому частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», у відносинах прямої організаційної та правової залежності підлеглої особи від її керівника (начальника) (абзац перший підпункту 7 пункту 62 Положення №593).
Доказів повідомлення про наявний потенційний конфлікт інтересів безпосереднього керівника у встановленому порядку матеріали справи не містять, позивачем не надано.
Отже, позивач в порушення вимог частини першої статті 28 Закону №1700-VII самостійно не повідомив про наявність потенційного конфлікту інтересів та самостійно не вжив заходів щодо його врегулювання відповідно до Закону.
В матеріалах справи наявні письмові пояснення ОСОБА_1 , відібрані 16.06.2023 в рамках проведення службового розслідування, за змістом якого він не заперечував проти допущених порушень та підтверджує, що «особисто не вжив заходів щодо недопущення мною, щодо виконання службових обов`язків під час підпорядкування мені близької особи старшини служби ЦЗ ОСОБА_2 » та розуміє, що порушив вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».
З огляду на викладене, висновки відповідача, викладені у Висновку службового розслідування про порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у неповідомленні про наявний потенційний конфлікт інтересів та допущенні виникнення обставин прямого підпорядкування близької особи, є такими, що знайшли своє обґрунтоване підтвердження під час судового розгляду.
Доводи позивача про те, що відповідачем застосовано стягнення не до суб`єкта ст.27 Закону України «Про запобігання корупції», не прийнятні, оскільки відповідно до підпункту «д» пункту 1 частини першої статті 3 Закону №1700-VII суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи рядового і начальницького складу державної кримінально-виконавчої служби, особи начальницького складу служби цивільного захисту, Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України, особи, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України.
Посилання позивача на те, що він повідомляв керівництво Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про родинні відносини із ОСОБА_2 , не враховуються судом, оскільки повідомлення про наявність близьких родичів, що працюють в органах та підрозділах ДСНС (в 65 ДПРД ГУ ДСНС України в Дніпропетровській області 13.05.2021, не виключає обов`язку повідомлення у встановленому законом порядку безпосереднього керівника про наявність потенційного конфлікту інтересів під час несення служби у добовому чергуванні з 08-00 год. 08.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023.
Щодо посилань позивача на неотримання копії оспорюваного наказу, суд зазначає наступне.
Пунктом 100 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту передбачено, що про накладення дисциплінарного стягнення на порушника може видаватися наказ, зміст якого доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під її підпис. У разі звільнення зі служби особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. У разі відмови особи рядового чи начальницького складу від ознайомлення з наказом під її підпис безпосередній начальник складає про це акт.
Отже, законодавцем передбачено обов`язок саме доведення до відома, під підпис, до особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, про накладення дисциплінарного стягнення. Лише у разі звільнення зі служби особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач ознайомлений з наказом від 06.07.2023 № 301 - 06.07.2023, про що свідчить його особистий підпис на примірнику наказу, що наданий відповідачем.
За таких обставин, позивач належним чином ознайомлений із наказом про застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді догани, порядок ознайомлення відповідає вимогам чинного законодавства, а тому доводи позивача з цього приводу є безпідставними.
Відсутність доказів надання представнику позивача відповідей на адвокатські запити може свідчити про бездіяльність відповідача, однак такі обставини на впливають на суть спору, оскільки предметом розгляду у даній справі є правомірність наказу про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у виді догани за порушення службової дисципліни.
Попри те, що позивач категорично заперечує викладені у висновку службового розслідування обставини щодо порушення ним службової дисципліни, що виразилось у неповідомленні про наявний потенційний конфлікт інтересів та допущенні виникнення обставин прямого підпорядкування близької особи, суд разом із тим звертає увагу, що позивачем не надано належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на спростування вказаних обставин.
Суд акцентує увагу на тому, що відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень. Разом з тим, згідно з принципом змагальності позивач має спростувати доводи суб`єкта владних повноважень, якщо заперечує їх обґрунтованість.
Натомість в даному випадку позивачем не доведено та не підтверджено належними доказами доводи на обґрунтування доводів позову.
З огляду на викладене, з урахуванням наведених законодавчих норм та встановлених обставин, суд вважає, що наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області від 06.07.2023 №301 про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у виді догани відповідає вимогам чинного законодавства, що, в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для його скасування, тому підстави для задоволення позовних вимог в цій частині позову відсутні.
Позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача грошове забезпечення, яке було зменшене на підставі наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у вигляді догани, не підлягають задоволенню, оскільки є похідними від позовної вимоги, в задоволенні якої відмовлено.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
Керуючись ст.ст. 72-74, 77, 241-246, 250, 260-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя М.М. Бухтіярова