Справа № 320/32976/23
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2023-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2023 року № 320/32976/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Балаклицького А.І., розглянувши у м. Києві в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Будпостач" до Черкаської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

Приватне підприємство "Будпостач" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Черкаської митниці, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Черкаської митниці про визначення коду товару від 25.07.2023 №23UA5-КТ.

Позовні вимоги мотивовано тим, що митницею в оскаржуваному рішенні відповідач класифікував імпортовані позивачем товари, а саме портативні колонки моделей GW-4239-BM та GW-818-BM, як звуковідтворювальну аппаратуру за кодом згідно з УКТЗЕД 8527 1300 00, що передбачає пільгову та повну ставку мита 25 %. В результаті позивачем додатково сплачено мито для митного оформлення товарів у розмірі 279 974,54 грн.

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив суд відмовити в задоволенні позову з тих підстав, що за результатами опрацювання спеціалізованим підрозділом митниці комплекту документів, поданого декларантом для здійснення оформлення за МД 801666 було встановлено, що інформація про характеристики, визначальні для класифікації згідно з УКТ ЗЕД портативних Bluetooth колонок «GW-4239 BМ» та «GW-818 BМ», подана декларантом в неповному обсязі, що не дозволяє однозначно визначити для них код згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідач дійшов висновку, що так як звуковідтворювальна апаратура, поєднана в одному корпусі з приймальною апаратурою для радіомовлення так і приймальна апаратура для радіомовлення поєднана в одному корпусі із звуковідтворювальною апаратурою розглядаються законодавцем як тотожні (рівнозначні) пристрої, які слід класифікувати в одній товарній позиції 8527 «Приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником».

Відтак, рішення прийнято у відповідності, в спосіб та в межах чинного законодавства.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.10.2023 відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами.

Статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 2 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

З огляду на завершення 30-ти денного терміну для подання заяв по суті справи, суд вважає за можливим розглянути та вирішити справу по суті у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Приватне підприємство "Будпостач" (ідентифікаційний код 24267110, місцезнаходження: 02099, м. Київ, вул. Бориспільська, буд. 9-Е, кім. 314) зареєстроване в якості юридичної особи, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

18.11.2019 згідно з контрактом №1232, укладеним між приватним підприємством «Будпостач», (покупець) та компанією GUANGZHOU JEDELIT ELECTRONIC TECHNO CO.,LTD (Китай) (продавець), продавець виробляє та продає, а покупець оплачує і отримує блютуз колонки в кількості, за ціною і на суму, згідно з проформою-інвойсом чи інвойсом, що є невід`ємною частиною контракту .

06.07.2023 приватне підприємство «БУДПОСТАЧ» за митною декларацією від №UA902080/2023/801666 (міжнародний №23UA66U4), в режимі імпорту, з описом (графа 31, зазначеної декларації) «…гучномовці, обладнані пристроями для зчитування звуку з цифрових носіїв Micro SD карт пам`яті, USB-флеш носіїв, Bluetooth, FM-приймачем…», в товарній підкатегорії «Мікрофони та підставки для них; гучномовці, вмонтовані або не вмонтовані в корпус; навушники та телефони головні, об`єднані чи не об`єднані з мікрофоном, та комплекти, які складаються з мікрофона та одного гучномовця чи більше; підсилювачі звукових частот електричні; електричні звукопідсилювальні комплекти: - гучномовці, вмонтовані або не вмонтовані в корпус: -- комплекти гучномовців, що вмонтовані в один корпус: інші» (ставка ввізного мита пільгова/повна 10%) згідно з УКТ ЗЕД задекларувало портативні Bluetooth колонки «GW-4239 BМ» та «GW-818 BМ».

До митної декларації №23UA6U4 декларант додав передбачені статтею 53 Митного кодексу України документи, у графі 44 якої зазначено: контракт від 18.11.2019 №1232 ; - проформу інвойс від 14.02.2023 №FB20230214HL01; комерційний інвойс від 14.02.2023 №FB20230214 HL01; - митну декларацію Китаю від 05.05.2023 №60842349; - сертифікат проходження товару від 31.05.2023 №23 С700000664/01566; - коносамент від 11.05.2023 №226989844; - прас лист продавця від 14.02.2023 про ціну товару; платіжне доручення від 02.03.2023 №152 про оплату товарів; - платіжне доручення №351 про оплату товарів; - договір транспортного експедирування від 24.02.2020; - договір від 14.02.2022 №UA00072649 про перевезення товарів між позивачем та компанією «Maersk A/S (Данія); - рахунок-фактуру від 07.06.2023 №; - інвойси компанії від 07.06.2023 та від 08.06.2023; - довідку про транспортні витрати від 21.06.2023 №26; - товарно транспортну накладну СMR від 03.07.203 №2915; - декларацію митної вартості; - лист продавця щодо основного використанні портативних колонок; - інструкції з експлуатації портативних колонок; - претензії портативних колонок; - рішення суду у справі №640/5547/22 щодо скасування рішення Черкаської митниці щодо класифікації ідентичних товарів.

25.07.2023 відповідач прийняв рішення щодо класифікації товарів №23UA5-КТ, яким класифікував імпортовані позивачем товари, як звуковідтворювальна апаратура за кодом УКТЗЕД 8527 1300 00, що передбачає ставку мита 25%.

В результаті чого позивачем сплачено для митного оформлення товарів додатково мито у розмірі 233 312,12 грн., ПДВ 46 662,42 грн.

27.07.2023 з урахуванням визначеного відповідачем коду товару згідно УКТЗЕД позивач на виконання вимог частини 1 статті 261 Митного кодексу України подав митному органу додаткову декларацію №23UA03U4, у якій заявив товари як звуковідтворювальна апаратура.

Позивач, не погоджуючись із рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів, звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Засади державної митної справи, зокрема, правовий статус органів доходів і зборів, митна територія та митний кордон України, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, митні режими та умови їх застосування, заборони та/або обмеження щодо ввезення в Україну, вивезення з України та переміщення через територію України транзитом окремих видів товарів, умови та порядок справляння митних платежів, митні пільги, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Відповідно до частин першої та другої статті 67 Митного кодексу України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина перша статті 68 Митного кодексу України).

Положеннями частин першої п`ятої статті 69 Митного кодексу України визначено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики, визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікаційним кодом згідно з УКТ ЗЕД.

Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку про наявність у митного органу повноважень на здійснення контролю правильності класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД, які подаються до митного оформлення, який здійснюється для підтвердження заявлених кодів товарів.

Процедура ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД) визначена Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428 (далі по тексту Порядок №428), відповідно до пунктів 2 6 якого УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Функції з ведення УКТЗЕД здійснюються Держмитслужбою.

Для виконання функцій з ведення УКТЗЕД Держмитслужба має право: одержувати в установленому порядку від центральних органів виконавчої влади необхідну інформацію; залучати фахівців центральних органів виконавчої влади та наукових установ до роботи з ведення УКТЗЕД.

Пропозиції щодо внесення змін до УКТЗЕД у зв`язку із змінами, що вносяться Всесвітньою митною організацією до Гармонізованої системи, а також Європейським Союзом до Комбінованої номенклатури, надсилаються Держмитслужбою до Мінфіну для їх опрацювання та подання Мінекономіки з метою врахування під час підготовки пропозицій щодо внесення змін до Митного тарифу України.

Наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 №256 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі по тексту - Пояснення до УКТЗЕД), в якому зазначено, що Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності див. на сайті Єдиного державного інформаційного веб-порталу Державної митної служби України https://cabinet.customs.gov.ua (https://customs.gov.ua/poiasnennia-do-ukrayinskoyi-klasifikatsiyi-tovariv-zovnishnoekonomichnoyi-diialnosti).

Пояснення до УКТЗЕД є одним допоміжних робочих матеріалів, що запроваджуються в Україні з метою забезпечення однакової інтерпретації і застосування УКТЗЕД, містять тлумачення змісту позицій УКТЗЕД, терміни, короткі описи товарів і галузі можливого застосування цих товарів, класифікаційні ознаки та конкретні переліки товарів, що включені або виключені з тих чи інших товарних позицій, методи визначення різних характеристик товарів та іншу інформацію, як є необхідною для однозначного віднесення конкретного товару до певної товарної позиції УКТЗЕД.

Пояснення до УКТЗЕД складені на основі: пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2017 року (Explanatory notes Harmonized commodity description and coding system. Sixth Edition (2017) World Customs Organization), розроблених Всесвітньою митною організацією (Радою митного співтовариства); консолідованих Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (Official Journal of the European Union, С 119, Volume 62, 29 March 2019), розроблених Європейськими Співтовариствами (Європейським Союзом), в яких коди товарів актуалізовані відповідно до Комбінованої номенклатури ЄС 2017 року (Official Journal of the European Union, L 294, Volume 59, 28 October 2016) та складаються зі змін до Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, які були надруковані до 18 червня 2020 року в Official Journal of the European Union.

Пояснення до УКТЗЕД розроблені відповідно до 68 статті Митного кодексу України та на виконання Порядку № 428 з метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД.

Згідно з частиною першою статті 68 Митного кодексу України ведення Пояснень до УКТЗЕД здійснюється Державною митною службою України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про митний тариф» від 04.06.2020 № 674-IX, чинного на момент виникнення спірних відносин, цим Законом встановлюється Митний тариф України (групи 01-49; групи 50-97) (додається).

Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до Додатку до Закону України «Про Митний тариф України» від 04.06.2020 № 674-IX (Групи 01-49), який був чинним до 31.12.2022, до групи 85 віднесено електричні машини, обладнання та їх частини; апаратура для запису або відтворення звуку; телевізійна апаратура для запису та відтворення зображення і звуку, їх частини та приладдя:

- група 8518: мікрофони та підставки для них; гучномовці, вмонтовані або не вмонтовані в корпус; навушники та телефони головні, об`єднані чи не об`єднані з мікрофоном, та комплекти, які складаються з мікрофона та одного гучномовця чи більше; підсилювачі звукових частот електричні; електричні звукопідсилювальні комплекти. Гучномовці, вмонтовані або не вмонтовані в корпус: 8518 21 00 - гучномовці окремі, вмонтовані в корпус; 8518 21 00 90 інші;

- група 8527 - приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником. Радіомовні приймачі, здатні функціонувати без зовнішнього джерела електроживлення: 8527 13 - інша апаратура, поєднана із звукозаписувальними чи звуковідтворювальними пристроями; інша.

Аналогічні положення містяться у Поясненнях до УКТ ЗЕД по товарним позиціям 8518 та 8527.

Товарна номенклатура Митного тарифу України складається з трьох складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів та груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група - два знаки, позиція - чотири знаки, підпозиція - шість знаків, категорія - вісім знаків, підкатегорія десять знаків) та їх цифрове позначення - код товарів).

Згідно з пунктом 1, 2 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

(a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Згідно з пунктом 3 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Згідно з пунктом 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Таким чином, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Судом встановлено, що приватним підприємством «Будпостач» у митній декларації від 06.07.2023 №23UA66UA подано до оформлення, товар, який задекларовано у графі 31 митної декларації як « 1. Комплекти гучномовців, що вмонтовані в один корпус: портативна колонка, арт. GW- 4239-BM1800 шт.; портативна колонка, арт. GW -818 ВМ 2000 шт. За визначальними характеристиками товари портативні колонки моделей, які поєднані в одному корпусі із звуковідтворювальною апаратурою без передавачів та мають вбудоване джерело електроживлення». У графі 33 митної декларації задекларовано код товару 85182200.

Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що відповідно до вимог УКТ ЗЕД в товарній позиції 8527 згідно з УКТ ЗЕД класифікується приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником. Таким чином можна зробити висновок, що як звуковідтворювальна апаратура, поєднана в одному корпусі з приймальною апаратурою для радіомовлення так і приймальна апаратура для радіомовлення поєднана в одному корпусі із звуковідтворювальною апаратурою розглядаються законодавцем як тотожні (рівнозначні) пристрої, які слід класифікувати в одній товарній позиції 8527 «Приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником». Пояснення до товарної позиції 8527 містить опис товарів, які включаються до цієї товарної позиції, зокрема, пункт (5): стереосистеми (системи високоякісного відтворення категорії hі-fі), що містять радіоприймач, подані в наборах для роздрібної торгівлі, що складаються з модульних блоків у власних окремих корпусах, наприклад, в комбінації з програвачем компакт дисків, касетним магнітофоном, підсилювачем з еквалайзером, гучномовцями і т.д. Радіоприймач надає системі її основну властивість. Разом з тим, згідно результатів досліджень зразків портативних Bluetooth колонок «GW-4239 BМ» та «GW-818 BМ», що викладені у розділі 12 висновку (сторінка 7) Держмитслужби від 19.07.2023 №-0246, зокрема, зазначається: - надані на дослідження пристрої не відповідають стандартам hi-fi категорії. За таких обставин очевидно, що є недоцільним проводити аналітичну роботу щодо визначення чи надає радіоприймач у складі портативних Bluetooth колонок «GW-4239 BМ» та «GW-818 BМ» основну властивість останнім.

Враховуючи викладене, та використовуючи ОПІ №1 та №6, зазначені вище пристрої були класифіковані відповідачем згідно рішення щодо класифікації товарів від 25.07.2022 №23UA5КТ в товарній підкатегорії «Приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником: - радіомовні приймачі, здатні функціонувати без зовнішнього джерела електроживлення: інша апаратура, поєднана із звукозаписувальними чи звуковідтворювальними пристроями» (ставка ввізного мита пільгова/повна 25%) згідно з УКТ ЗЕД.

Водночас, такі пояснення не можуть бути прийняті судом, оскільки відсутні докази того, що вони були покладені в основу оскаржуваного рішення.

При цьому, позивачем надано суду висновок Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення товарознавчої судової експертизи від 08.09.2023 №1618/1669/23-25 за визначальними характеристиками товари - Портативні колонки моделей «GW-4239-BМ», «GW-818-BМ» ідентифіковані як пристрої для відтворення звуку з вмонтованим одним або двома динаміками (гучномовцями), можливістю цифрової технології бездротового зв`язку (Bluetooth), присутніми роз`ємами Micro SD карток пам`яті та USB-флеш носіїв з можливістю зчитування цифорового аудіо контенту у форматі МP3/WAV, наявні автономні джерела живлення (акумуляторні батареї), панелі керування (кнопки для здійснення керування пристроями) та FM-радіоприймач.

Згідно результатів висновку за сукупністю техніко-експлуатаційних характеритсик та функціональних властивостей досліджувані акумуляторні портативні колонки торгової марки «GRUNHELM», моделі GW-4239-BM та GW-818-ВМ, виробник «GUANGZHOU JEDELIT ELECTRONIC TECHNOLOGY CO.LTD» країна виробництва Китай відповідають апаратурі, що описана у товарній пропозиції «Звукозаписувальна або звуковідтворювальна апаратура», товарній підкатегорії «---інша».

Визначений судовим експертом код товару згідно з УКТЗЕД 8519 81 00 90 передбачає пільгову ставку мита 10% .

Висновок судової експертизи підготовлений судовим експертом Окочі Юрієм Володимировичем провідним судовим експертом третього кваліфікаційного класу, який має вищу (економічну) освіту другого рівня за ступенем магістра, кваліфікацію судового експерта за спеціальністю 12.1 «Визначення вартості машин, обладнання, сировини та товарів народного споживання» та стаж експертної роботи з 2006 року.

Експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок згідно статті 384 Кримінального кодексу України.

Відповідно до статтті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема висновками експертів.

Згідно частин 1,6,7 статті 104 КАС України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, - який склав висновок за зверненням учасника справи, має такі самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Водночас, доказами того, що судовий експерт уповноважений визначати код товару згідно з УКТЗЕД та що такий висновок судової експертизи є доказом у справі підтверджується правовою позицією Верховного Суду України.

Так, відповідно до правової позиції викладеної у пункті 21 постанови Верховного Суду від 24.11.2020 у справі №260/1358/18, адміністративне провадження №К/9901/16491/19 встановлено: «Щодо допустимості доказів в адміністративному судочинстві, експертне дослідження іншої установи, зроблене за заявою декларанта, може бути доказом визначальних характеристик товару для його класифікації згідно з УКТ ЗЕД нарівні з експертним дослідженням спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу). Оцінка такого експертного дослідження, так само, як і експертного дослідження спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу, здійснюється судом за правилами оцінки доказів, визначених статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України

Згідно з правовою позицією викладеною у постанови Верховного Суду від 19.01.2021 у справі №808/1432/16, адміністративне провадження № К/9901/15173/18: «З огляду на правову рівність учасників процедур митного контролю експертні установи, призначені декларантом не можуть мати інші права та завдання, ніж експертні установи, призначені митним органом».

При цьому, відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 24.12.2020 у справі № 806/4585/15, адміністративне провадження №К/9901/13584/18 встановлено: «Колегія суддів погоджується з позицією судів попередніх інстанцій щодо визнання безпідставним твердження відповідача, що при проведенні товарознавчої експертизи, експерт вийшов за межі своїх повноважень визначивши код товару згідно з УКТЗЕД.

Відповідно до пункту 1 pозділу IV Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 до основних завдань товарознавчої експертизи відноситься визначення характеристик об`єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності».

У Поясненнях до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, що затверджені наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 № 256, передбачено пояснення до товарної позиції 8527, за якою класифікував товари митний орган:

«Пояснення до товарної позиції 8527. Звукова апаратура для радіомовлення, що включається до цієї товарної позиції, має бути призначена для прийому сигналів за допомогою електромагнітних хвиль, що передаються через ефір без будь-якого приєднання проводової лінії зв`язку.

Ця група включає:

(1) Побутові радіоприймачі всіх типів (настільні моделі, моделі консольного типу, приймачі для установлення в меблях, на стінах і т.п., портативні моделі, приймачі, поєднані або не поєднані в одному корпусі зі звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою чи годинником).

(2) Автомобільні радіоприймачі. Окремо подану приймальну апаратуру для установлення в радіорелейній апаратурі товарної позиції 8525.

(3) Кишенькові касетні програвачі (плейєри) з радіоприймачем.

(4) Стереосистеми (системи високоякісного відтворення категорії hi-fi), що містять радіоприймач, подані в наборах для роздрібної торгівлі, що складаються з модульних блоків у власних окремих корпусах, наприклад, в комбінації з програвачем компакт дисків, касетним магнітофоном, підсилювачем з еквалайзером, гучномовцями і т.д. Радіоприймач надає системі її основну властивість».

Згідно висновком відомчої лабораторії Держмитслужби від 19.07.2023 №-0246 зазначено «дані присторої містять приймальну апартуру для радіомовлення- FM- приймачі (для ультракороткого хвильового діапазону радіомовлення; вибір частот відбувається циклічно шляхом автоматичного пошуку радіохвиль.

Проте, доказами того, що радіо в портативних колонках не надає товарам основну властивість є відомості у листі продавця від 03.07.2023, згідно з якими «портативні колонки моделей «GM 4239-ВМ Grunhelm та GW 818 ВМ створені для максимального задоволення користувачів у високоякісному звукові. Основною функцією цих колонок є відтворення музики. Вони сумісні з усіма стандартними аудіопристроями, включаючи смартфони, планшети, комп`ютери та інші пристрої з аудіовиходом або з можливістю з`єднання по Bluetooth.Щодо функції радіо, то це лише додаткова операція з наших портативних колонках. Користувач можи вмикати або вимикати функцію радіо відповідно до власних уподобань. GM 4239-ВМ та GW 818 ВМ не є спеціальними пристроями для зберігання або ведення радіопередач в ефірі.

Відповідно до Закону України від 04.06.2020 № 674-ІХ "Про Митний тариф України" визначений Черкаською митницею у рішенні код товару 8527 13 99 00 передбачає згідно з товарною позицією 8527 (перші чотири знаки) класифікацію товарів: «Приймальна апаратура для радіомовлення», що не кореспондується з висновком лабораторії щодо «можливість здійснення радіоприймання за допомогою відповідних приймачів/передавачів».

Згідно із статтею 67 Митного кодексу України:

1) Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом України про Митний тариф України.

2) В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

3) Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Згідно з частини 4 статті 67 МК України структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до Закону України від 04.06.2020 № 674-ІХ "Про Митний тариф України" визначений декларантом код товару 8518 21 00 90 передбачає:

Група 85 включає: «Електричні машини, обладнання та їх частини; апаратура для запису або відтворення звуку, телевізійна апаратура для запису та відтворення зображення і звуку, їх частини та приладдя»;

Товарна позиція 8518 (перші чотири знаки) включає: «Мікрофони та підставки для них; гучномовці, вмонтовані або не вмонтовані в корпус; навушники та телефони головні, об`єднані чи не об 'єднані з мікрофоном, та комплекти, які складаються з мікрофона та одного гучномовця чи більше; підсилювачі звукових частот електричні; електричні звукопідсилювальні комплекти»;

Товарна категорії (перші вісім знаків) 8518 2100 включає: «гучномовці окремі, вмонтовані в корпусі»;

Товарна підкатегорія (десять знаків) 8519 81 00 90 включає «-- інші», що передбачає ставку мита 10%.

Визначений Черкаською митницею у рішенні код товару 8527 13 00 00 для класифікації спірного товару відповідно до Закону України від 04.06.2020 № 674-ІХ "Про Митний тариф України" передбачає:

Група 85 включає: «Електричні машини, обладнання та їх частини; апаратура для запису або відтворення звуку, телевізійна апаратура для запису та відтворення зображення і звуку, їх частини та приладдя»;

Товарна позиція 8527 (перші чотири знаки) включає: «Приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником:- радіомовні приймачі, здатні функціонувати без зовнішнього джерела електроживлення. »

Товарна підпозиція (перші шість знаків) 8527 13 «-- інша апаратура, поєднана із звукозаписувальними чи звуковідтворювальними пристроями»;

Товарна підкатегорія (десять знаків) 8527 130000 включає «-- інша», що передбачає ставку мита 25%.

Код товару 8519 81 00 90 відповідно до Закону України від 04.06.2020 № 674-ІХ "Про Митний тариф України" передбачає:

Група 85 включає: «Електричні машини, обладнання та їх частини; апаратура для запису або відтворення звуку, телевізійна апаратура для запису та відтворення зображення і звуку, їх частини та приладдя»;

Товарна позиція 8519 (перші чотири знаки) включає: «Звукозаписувальна або звуковідтворювальна апаратура»;

Товарна підкатегорія (десять знаків) 8519 890090 включає «-- інша», що передбачає ставку мита 10%.

Законом України від 04.06.2020 № 674-ІХ "Про Митний тариф України" затверджено основні правила інтерпретації УКТЗЕД, відповідно до яких класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (а) будь-яке постання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (а) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила:

(a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами. Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості;

(b) відповідно до правила 5 (а) тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом з цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Також відповідач під час здійснення контролю правильності класифікації товарів не врахував рішення Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації.

Так, частиною 2 статті 7 Митного кодексу України від 13,03.2012 № 4405-VI передбачено, що державна митна справа здійснюється з додержанням прийнятих у міжнародній практиці форм декларування товарів, методів визначення митної вартості товарів, систем класифікації та кодування товарів та системи митної статистики, інших загальновизнаних у світі норм і стандартів.

Пунктом 3 розділу І Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397) визначено, що класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України" (далі - Основні правила інтерпретації УКТЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Збірник Класифікаційних Думок (The Compendium of Classification Opinions) no Гармонізованій системі є публікацією Всесвітньої митної організації (ВМО), який складається з пронумерованого списку Класифікаційних думок, що затверджені ВМО, викладені у порядку зростання номерів товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи опису та кодування товарів (HCDCS).

Відповідно до змісту пункту "а" статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14.06.1983 р. до якої Україна приєдналася 17.05.2002 р., Договірна Країна Конвенції зобов`язується, використовувати всі товарні позиції і підпозицїї Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них без будь-яких доповнень чи змін.

Тобто товарні позиції країни експортера ввезеного товару повинні повністю співпадати з товарними позиціями УКТ ЗЕД країни імпортера.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відтак, враховуючи, що позивачем до митного органу надано усі необхідні документи для визначення митної вартості імпортованого товару, які цілком достатні для підтвердження кількісних та вартісних показників імпортованого товару, повноти і достовірності митної вартості товару, суд дійшов до висновку, що визначення коду товару є необґрунтованим.

Підсумовуючи, суд вважає за необхідне вказати на те, що визначений декларантом код товару підтверджений наданими до митниці документами.

Відтак, за висновком суду, доводи відповідача ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги, у даному випадку, підлягають задоволенню, а оскаржуване рішення - скасуванню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем за подання позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 4200,00 грн., що підтверджується платіжною інструкцією від 02.08.2023 №.

Відтак, судові витрати щодо сплати судового збору підлягають присудженню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Черкаської митниці.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов Приватного підприємства «Будпостач» задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Черкаської митниці про визначення коду товару від 25.07.2023 №23UA5-КТ.

Стягнути на користь Приватного підприємства "Будпостач" () за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Черкаської митниці () судовий збір у розмірі 4200 (чотири тисячі двісті гривень) 00 копійок.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Балаклицький А. І.