Справа № 452/4486/23
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2023-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 грудня 2023 рокусправа № 452/4486/23
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Гулкевич І.З., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби в Львівській області про зобов`язання вчинити дії,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Самбірського міськрайонного суду Львівської області із позовом до Головного управління Державної міграційної служби в Львівській області , в якому просить:

змусити Головне управління Державної міграційної служби в Львівській області уповноважену особу ОСОБА_2 розробити та видати на ім`я ОСОБА_3 паспорт-книжечку зразка 1994 року в зв`язку пошкодженням та втратою айді картки;

змусити відповідне ДМСУ знищити персональні дані, які на момент отримання ними даної заяви, знаходяться в Єдиному державному демографічному реєстрі, у тому числі унікальний номер запису в реєстрі за яким закріплені його персональні дані-на виконання вимог і положень Закону України Про захист персональних даних, у встановленому законодавством порядку;

звільнити від сплати судового збору.

Ухвалою Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 08.11.2023 адміністративну справу № 452/4486/23 передано за підсудністю до Львівського окружного адміністративного суду.

Відповідно до вимог статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України та за результатами автоматизованого розподілу справ між суддями, адміністративну справу №452/4486/23 передано на розгляд головуючому судді Львівського окружного адміністративного суду Гулкевич І.З.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Частиною 1 ст. 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до п.4 ч. 5 ст. 160 КАС України зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Пунктом 5 ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві, зокрема, зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Як вбачається з прохальної частини позову, позивач просить суд, змусити Головне управління Державної міграційної служби в Львівській області вчинити певні дії.

Суд констатує, що вимоги позивача у прохальній частині є абстрактними та неконкретизовані (не відповідають ст. 5 КАС України), оскільки позивачем не вказано у прохальній частині позовної заяви які саме дії (рішення) відповідача слід визнати протиправними та які дії слід зобов`язати вчинити відповідача для відновлення порушеного права позивача.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ставки сплати судового збору визначені ст. 4 Закону України Про судовий збір, де вказано, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2023 рік від 03.11.2022 №2710-IX прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року становить 2684 гривень.

Як слідує з матеріалів позову, позивач заявляє дві вимоги немайнового характеру 1) розробити та видати паспорт-книжечку зразка 1994 р.; 2) знищити персональні дані, - які мають бути оплачені судовим збором у розмірі 2147,20 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб х 2).

Позивач у позовній просить звільнити його від ...сплати державного мита та судових зборів, оскільки розробка, та наголосити, що друк та видача паспортів відбуваються за рахунок бюджетних коштів. Паспорт є гарантований державою, тому беззаперечно виготовляється за рахунок державного бюджету. Також на підставі Відповідного положення, що чітко та фактично міститься у постанові Верховного Суду від 25 листопада 2020 року у справі № 761/46977/18. Відповідно до частини третьої статті 22 Закону Про захист прав споживачів споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, пов`язаними з порушенням їх прав.

Також, зазначено, що ОСОБА_4 звільняються від сплати будь-яких зборів в зв`язку з судовими процесами пов`язаними з порушенням їх прав, а саме: органами державної влади та представниками службових або посадових осіб.

Відмовляючи у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає, що відповідно до частини третьої статті 22 Закону України Про захист прав споживачів, споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

З аналізу вказаної норми можна зробити висновок, що звільнення від сплати судового збору встановлено за умови, що, по-перше, цей позов подається споживачем, по-друге, позов стосується порушених прав позивача, як споживача у спірних правовідносинах.

Однак, у спірних правовідносинах позивач не є споживачем послуг у розумінні Закону України Про захист прав споживачів.

Згідно пункту 22 частини першої статті 1 Закону України Про захист прав споживачів встановлено, що споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

Зі змісту зазначеного пункту вбачається, що визначальною ознакою, яка характеризує фізичну особу, як споживача, є те, що ця особа придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію.

У свою чергу, продукція, згідно з пунктом 19 частини першої статті 1 Закону України Про захист прав споживачів, - це будь-які виріб (товар), робота чи послуга, що виготовляються, виконуються чи надаються для задоволення суспільних потреб.

Даний позов стосується: 1) розробити та видати на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт-книжечку зразка 1994 р. в зв`язку пошкодженням та втратою айді картки, 2) знищити персональні дані.

Отже, у спірних правовідносинах позивач не придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити вироби (товари).

Також, спірні правовідносини не стосуються й виконання певної роботи у розумінні Закону України Про захист прав споживачів, оскільки, пунктом 21 частини першої статті 1 Закону України Про захист прав споживачів передбачено, що робота - діяльність виконавця, результатом якої є виготовлення товару або зміна його властивостей за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб.

Так, згідно з пунктом 17 частини першої статті 1 Закону України Про захист прав споживачів послуга - діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб.

Тобто, послуга, за змістом Закону України Про захист прав споживачів- це діяльність з надання особі матеріального чи нематеріального блага, яке визначене договором.

Таким чином, правовідносини щодо: 1) розробити та видати на ім`я ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт-книжечку зразка 1994 р. в зв`язку пошкодженням та втратою айді картки, 2) знищити персональні дані, не є послугою, у розумінні Закону України Про захист прав споживачів, оскільки така діяльність визначена не договором, а Законом.

Між тим, пільга щодо сплати судового збору передбачена для споживачів саме Законом України Про захист прав споживачів, тому, встановлюючи коло осіб, яких стосується вказана пільга, належить звертатись до визначень саме цього Закону.

Отже, послуги, які не визначені договором, зокрема, публічна діяльність щодо видачі паспорта, не є послугою, у розумінні Закону України Про захист прав споживачів, тому пільга щодо сплати судового збору, передбачена вказаним Законом, до таких правовідносин не застосовується.

Отже, позивач має надати докази сплати судового збору у сумі 2147,20 грн.

Слід зазначити, що відомості про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Львівського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (http://adm.lv.court.gov.ua) в розділі Судовий збір, а також автоматично розрахувати та сформувати квитанцію для сплати судового збору.

Крім того, відповідно до частини першої статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Однак, позивачем не надано позовної заяви з додатками для відповідача.

Відповідно до вимог частин першої, другої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 169, 248, 256, 294 КАС України, суддя

ухвалив:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби в Львівській області про зобов`язання вчинити дії.

Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня одержання цієї ухвали у такий спосіб: скерувати на поштову адресу Львівського окружного адміністративного суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2) заяву про усунення недоліків позовної заяви (вказати номер справи та прізвище судді), до якої долучити:

позовну заяву з доданими до неї документами відповідно до кількості учасників справи, приведеної у відповідність до вимог ст. 5 КАС України;

позовну заяву з додатками для відповідача;

оригінал документу про доплату судового збору за звернення до суду у розмірі 2147,20 грн.

Роз`яснити, що у випадку неусунення у встановлений строк недоліків, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяГулкевич Ірена Зіновіївна