Справа № 520/26988/23
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2023-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

04 грудня 2023 року № 520/26988/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді - Білової О.В.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АРТІ" (вул. Пушкінська, буд. 61, літ. Д-1, м. Харків, 61024, ) до Кропивницької митниці Державної митної служби України (вул. Лавандова, буд. 27Б, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25030, ) про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

1. ІСТОРІЯ СПРАВИ

1.1. Короткий зміст позовних вимог та процесуальні дії суду:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "АРТІ" з адміністративним позовом до Кропивницької митниці Державної митної служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Кропивницької митниці Державної митної служби України про коригування митної № 901020/2023/000045/2 від 12.09.2023;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА901020/2023/000244 від 12.09.2023.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що подав електронну митну декларацію МД № 23UA86U3 для митного оформлення (випуску) товарів, по якій відповідачем винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також рішення про коригування митної вартості. Позивач вважає, що рішення про коригування митної вартості є протиправним, оскільки ним було надано всі необхідні та достатні документи, передбачені ст. 53 Митного кодексу України, які дають можливість відповідачу визначити митну вартість задекларованого товару за основним методом - за ціною контракту щодо товару, який ввозиться на митну територію України, з огляду на що звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою судді від 03.10.2023 відкрито спрощене позовне провадження у справі в порядку ст.. 262 КАС України без виклику сторін.

09.11.2023 відповідачем подано відзив на адміністративний позов, який долучено до матеріалів справи.

13.11.2023 позивачем подано відповідь на відзив, яку долучено до матеріалів справи.

15.11.2023 відповідачем подано клопотання про долучення до матеріалів справи МД від 03.08.2023 № 23UA39U4, оформлену відділом митного оформлення №2 митного поста «Столичний» Київської митниці, яка стала підставою для коригування митної вартості по товару №1.

1.2. Короткий зміст відзиву на позов, відповіді на відзив.

Відповідач в наданому до суду відзиві в обґрунтування заперечень проти позову зазначив, що під час здійснення співробітником підрозділу митного оформлення митного контролю МД № 23UA86U3 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР, щодо можливого заниження митної вартості товарів. В поданих документах містяться розбіжності, наявні ознаки підробки та не містяться всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, що обґрунтовано у графі 33 Рішення про коригування митної вартості товарів.

Представник позивача не погодився з доводами відзиву та направив до суду відповідь на відзив, в якій зазначив, що сама лише інформація з бази даних ЄАІС ДФС про вантажну митну декларацію, яка була взята митним органом за основу при коригуванні митної вартості товару позивача, не може бути достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару, за такою декларацією, дійсно було імпортовано до України. З урахуванням того, що митна декларація, яка використана як джерело митної вартості товарів, не була надана відповідачем у встановлений судом строк, відповідач жодним чином не спростовує позицію позивача з цього питання.

2. ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

Товариство з обмеженою відповідальністю «АРТІ» подало до митного оформлення митну декларацію 23UA86U3 від 12.09.2023 з метою ввезення в Україну товарів, зокрема, ланцюгів шарнірних ролікових зі сталі, для сільськогосподарської техніки. Вартість товару була визначена за ціною Контракту № АКТ.ІНМ-1221 від 01.12.2021 у розмірі 1 785 390.94 гри., що еквівалентно 45 485,89 дол.США. Разом із митною декларацією Позивач надав до Кропивницької митниці ДМС України документи для підтвердження митної вартості товару за основним методом.

З метою митного оформлення товару та на підтвердження заявленої митної вартості товару позивачем надано відповідачу: 1. Пакувальний лист (Packing list) № НМ20230509 від 10.07.2023. 2. Рахунок-проформа (Proforma invoice) № НМ20230509 від 09.05.2023. 3. Рахуй о к-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № НМ20230509 від 10.07.2023. 4. Коносамент (Bill of lading) № UTRUST 23070732 від 16.07.2023. 5. Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 2333 від 05.09.2023. 6. Сертифікат про походження товару (Certificate of origin) № C23MA5FPW8G50013 від 16.08.2023. 7. Банківський платіжний документ, що стосується товару від 27.07.2023. 8. Банківський платіжний документ, що стосується товару від 07.09.2023. 9. Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 3252 від 04.09.2023. 10. Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 3353 від 05.09.2023. 11. Банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг № 15069 від 05.09.2023. 12. Документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 0409-5 від 04.09.2023. 13. Документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 1508 від 05.09.2023. 14. Документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 3353 від 29.08.2023. 15. Документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 3354 від 29.08.2023. 16. Документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 3354/1 від 29.08.2023. 17. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 01.05.2023. 18. Розрахунок ціни (калькуляція) від 10.07.2023. 19. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 10.12.2022. 20. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 2 від 10.01.2023. 21. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 3 від 20.04.2023. 22. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 4 від 03.07.2023. 23. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 5 від 16.07.2023. 24. Специфікація № 9 від 10.07.2023. 25. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу ARTJHM-1221 від 01.12.2021. 26. Договір (контракт) про перевезення № 204018-118 від 04.01.2018. 27. Договір (контракт) про перевезення № 330-Е від 10.05.2017. 28. Договір (контракт) про перевезення № 55-3 від 29.11.2016. 29. Договір (контракт) про перевезення № 968-П від 29.08.2023. 30. Відомість взаєморозрахунків від 15.07.2023. 31. Лист№ 37286 від 05.07.2023. 32. Переклад декларації країни відправлення № 17557116 від 15.07.2023. 33. Переклад калькуляції від 10.07.2023. 34. Переклад комерційного інвойсу № НМ20230509 від 10.07.2023. 35. Переклад прайс-листа від 01.05.2023. 36. Переклад проформи інвойсу № НМ20230509 від 09.05.2023. 37. Копія митної декларації країни відправлення № 17557116 від 15.07.2023.

Після подання МД № 23UA86U3 від 12.09.2023 відповідачем було розпочато процедуру консультацій з декларантом шляхом формування електронного повідомлення за наступним ідентифікатором: 2d61950d-f796-44d5-b4b0-65b870b8dald (Повідомлення № 1). Так, Відповідач вказав на спрацювання автоматизованої системи управління ризиками та повідомив про можливість подати додаткові документи відповідно до ч. 6 ст. 53 МК України, які підтверджують заявлену митну вартість товару № 1.

Позивач у відповідь на Повідомлення № 1 направив відповідачу лист № 1/12/09/2023 від 12.09.2023 (ідентифікатор: А75689В4-0065-415D-8 ААС-СЗ13485С1D36), в якому зазначив, що усі наявні у декларанта документи, що підтверджують митну вартість товару, були подані разом з МД. Також з цим листом було надано фотозображення товару, зокрема: Фото 08А-1 коробка. Зображення коробки, в якій транспортується товар «Ланцюги шарнірні роликові - 08А-1».

Фото 08A-L Зображення товару «Ланцюги шарнірні роликові - 08А-1» крупним планом, без упакування.

Фото 10В-1 коробка. Зображення коробки, в якій транспортується товар «Ланцюги шарнірні роликові - 10В-1 ».

Фото 10В-1. Зображення товару «Ланцюги шарнірні роликові - 10В-1» крупним планом, без упакування.

Фото 12А-1 коробка. Зображення коробки, в якій транспортується товар «Ланцюги шарнірні роликові - 12А-1».

Фото Р-38-4300 ящик. Зображення товару «Ланцюги шарнірні роликові» у дерев`яній тарі.

Фото Р-38-4300. Зображення товару «Ланцюги шарнірні роликові» крупним планом, без упакування.

У відповідь на лист № 1/12/09/2023 від 12.09.2023 відповідач надіслав Повідомлення № 2 (ідентифікатор: 3b86e4b2-62fe-4b8b-b025-394f72df8464). Зокрема, у зв`язку з відсутністю в електронному інвойсі інформації щодо торгівельної марки товару № 1 запропонував надати відомості щодо підтвердження заявленої інформації (товар за відповідним кодом згідно з УКТЗЕД наявний у Митному реєстрі ОПІВ).

Одночасно Відповідач надіслав Повідомлення № 3 (ідентифікатор: f57d613c-4b05- 4db6-bf9d-0fc6425eb8be), в якому повідомив позивача, що при перевірці документів, які були надані до митного оформлення, виявлено, що поставка товару № 1 здійснюється згідно контракту від 01.12.2021 № ARTJHM- 1221, укладеного між ТОВ «АРТІ» та компанією JINHUA HANMOS MACHINERY CO., LTD (Китай), специфікації № 9 від 10.07.2023 (відповідно до умов контракту), інвойсу від 10.07.2023 № НМ20230509, на умовах поставки FOB NINGBO згідно правил ІНКОТЕРМС 2010. В наданому інвойсі від 10.07.2023 № НМ20230509 відсутні відомості про специфікацію № 9 від 10.07.2023, якою встановлено ціни товарів.

Згідно умов контракту від 01.12.2021 № ARTJHM-1221 (пункт 4.4) передбачено надання товаротранспортних документів, серед яких, сертифікат якості виробника товару, який до митного оформлення не надано.

У заявленому до митного контролю під кодом документі 3021 (розрахунок ціни калькуляції) б/н від 10.07.2023 вказано, що основним матеріалом, з якого виготовлено товари, є середньо вуглецева або легована сталь. При цьому до митного контролю не надано та у гр. 31 МД товару № 1 не зазначено, з якого матеріалу виготовлено оцінювані товари.

Умовами п. 5.1 контракту від 01.12.2021 № ARTJHM-1221 передбачено, що ціна товару, який постачається, вказується в специфікаціях та/або інвойсах на кожну партію і включає вартість пакування та маркування товару. В калькуляції вартості від 10.07.2023 (наданому перекладі) не зазначено відомості про пакування та маркування товару.

Також Відповідач вказував, що декларанту було повідомлено, що протягом 10 календарних днів необхідно надати (за наявності) такі додаткові документи, наприклад: виписку з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; якщо рахунок сплачено, - банківський платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару (щодо транспортних витрат у разі здійснення); за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

У відповідь на ці повідомлення позивачем надано лист № 2/12/09/2023 від 12.09.2023 (ідентифікатор повідомлення: 719СА210-064A-4DBA-B5B4-34C8BB9BBDC7), у якому зазначено, що поставка товару № 1 здійснюється згідно контракту від 01.12.2021 № ARTJHM-1221, укладеного між TOB «АРТІ» та компанією JINHUA HANMOS MACHINERY CO.,LTD (Китай), специфікації № 9 від 10.07.2023 (відповідно до умов контракту), інвойсу від 10.07.2023 № НМ20230509, на умовах поставки FOB NINGBO згідно правил ІНКОТЕРМС 2010. В наданому інвойсі від 10.07.2023 № НМ20230509 та специфікації № 9 є посилання на номер та дату контракту. Посилання в Інвойсі на специфікації не є обов`язковою вимогою при заповнені Комерційного Інвойсу. Крім того, п. 1.2 контракту від 01.12.2021 № ARTJHM-1221 передбачено, що ціни на товар узгоджуються сторонами в специфікаціях, які є невід`ємною частиною діючого контракту, та/або у Інвойсах. Оскільки специфікація № 9 від 10.07.2023 року є невід`ємною частиною контракту від 01.12.2021 № ARTJHM-1221, то посилання у Комерційному інвойсі/ Проформі інвойсі на специфікацію є необов`язковим, а отже зазначення номеру і дати контракту є достатнім. До митного оформлення також була надана Проформа Інвойс від 09.05.2023 № НМ20230509, в якій узгоджені ціни.

Згідно умов контракту від 01.12.2021 № ARTJHM-1221 (пункт 4.4) передбачено надання товаросупровідних документів, серед яких, сертифікат якості виробника товару надається за вимогою Імпортеру. Таким чином, сертифікат якості виробника товару не є обов`язковим товаросупровідним документом. ТОВ «АРТІ» таку вимогу до Продавця - JINHUA HANMOS MACHINERY CO.,LTD не висувало.

У заявленому до митного контролю під кодом документа 3021 (розрахунок ціни калькуляції) б/н від 10.07.2023 вказано, що основним матеріалом, з якого виготовлено товари - є середньо вуглецева або легована сталь. У гр. 31 МД товару №1 зазначено, що товари виготовлені зі сталі. Правила заповнення митних декларацій регламентуються наказом Міністерства фінансів України № 651 від 30.05.2012 року. В абзаці 12 пояснень до графи 31 «Пакування та опис товарів - Маркування та номери - Номер контейнера (номери контейнерів) - Кількість і вид» відсутнє зобов`язання вказувати точну назву матеріалу, а тому ідентифікація товару, зазначеного в калькуляції та графі 31 МД до товару № 1, є можливою.

Умовами п. 5.1 контракту від 01.12.2021 № ARTJHM-1221 передбачено, що ціна товару, який постачається, вказується в специфікаціях та/або інвойсах на кожну партію і включає вартість пакування та маркування товару. В калькуляції вартості від 10.07.2023 та в наданому перекладі зазначено відомості про пакування та вартість маркування (П`ятий стовпець - «Cost of marking & packing, USD»/ «Вартість упаковки, маркування, дол. США»).

Всі наявні у декларанта документи, що підтверджують митну вартість товару були подані разом з МД. Надати інші додаткові документи на даний момент та впродовж наступних 10 діб немає можливості. Тому позивач попросив розглянути надані документи та надати рішення щодо підтвердження або коригування митної вартості товару.

У Повідомленні № 4 (ідентифікатор: 1386225b-a405-4b50-93f7-3e2c0016e74a) відповідач повідомив, що у наданій специфікації № 9 від 10.07.2023 відомості у таблиці про назву товару містяться у двох різних видах, наприклад поз.1 05В-1 08-1ПР-460 5,00 м., проте відомості про товар у інвойсі наведено лише у вигляді 05В1. Потребує пояснення, оскільки сертифікат якості не надано.

У Повідомленні № 5 (ідентифікатор: 96955f30-4072-43d7-ae26-4a57el7ec6ae) відповідач повідомив, що у відповідь на електронне повідомлення митного органу 12.09.2023 TOB «АРТІ» листом № 2/12/09/2023 від 12.09.2023, в якому надано пояснення до окремих зауважень Кропивницької митниці, без документального підтвердження та було інформовано Кропивницьку митницю, окрім іншого з наступним: «Надати інші додаткові документи на даний момент та впродовж наступних 10 діб немає можливості». У наданій специфікації № 9 від 10.07.2023 відомості у таблиці про назву товару міститься у двох різних видах, наприклад поз.1 05В-1 08-1ПР-460 5,00 м., проте відомості про товар в інвойсі наведено лише у вигляді 05В1, так само і по іншим позиціям.

Також відповідач направив позивачу повідомлення № 6 (ідентифікатор: аґ578847- clc2-4flc-a5eb-alfa22bbbec0), в якому зазначив, що за результатами проведеного контролю визначення митної вартості прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA901020/2023/000045/2 від 12.09.2023. Згідно цього рішення (графа 31) Відповідач здійснив митну оцінку товару за 6 (резервним) методом визначення митної вартості. Коригування вартості товару № 1 проведено на підставі наявної в автоматизованій системі митного оформлення ПІК «Інспектор» цінової інформації за фактами митних оформлень, а саме: МД № 23UA39U4 від 03.08.2023 з розрахунку 2,35 дол.США/кг. Підстави та спосіб коригування вартості товару в рішенні про коригування митної вартості товарів не зазначені. Зі змісту рішення слідує, що коригування на обсяг партії й комерційні рівні не проводилось.

Також відповідач надав позивачу Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA901020/2023/000244 від 12.09.2023.

З урахуванням коригувань, визначених у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA901020/2023/000045/2 від 12.09.2023, позивач подав скориговану митну декларацію № 23UA31U2 від 12.09.2023, за якої товар було випущено у вільний обіг на території України.

Позивач не погоджується з висновками відповідача, вважає прийняте рішення про коригування митної вартості товарів № ІІА901020/2023/000045/2 від 12.09.2023 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № ПА901020/2023/000244 від 12.09.2023 винесеними всупереч приписам чинного законодавства, що призвело до збільшення розміру митних платежів на 85 272,79 грн.

3. ПОЗИЦІЯ СУДУ

3.1. Релевантні джерела права

Відповідно до частини 1 ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини 1 ст. 50 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 ст. 52 глави 8 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 глави 8 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частина 2 ст. 53 МК України визначає, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прас - листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини 2 статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина 3 ст. 54 МК України).

Пунктом 2 частини 4 ст. 54 МК України передбачено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана.

Відповідач зазначає, що за результатами розгляду поданих позивачем разом з митною декларацією митним органом було встановлено, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а саме: згідно з положенням п. 2 частини 2 статті 55 МКУ, у відповідності до заходів передбачених Методичними рекомендаціями щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби від 01.07.2021 № 476, відповідачем по спірній митній декларації проведено порівняння рівня заявленої митної вартості товару №1 «Ланцюги шарнірні роликові» виробництва Китай, з рівнем митної вартості товарів з максимально наближеними характеристиками товарів, та виявлено, що заявлений рівень митної вартості товару нижчий, ніж рівні митних вартостей всіх вищезгаданих товарів по митним оформленням проведеним митницями України в митному режимі «імпорт» за час наближений до дати експорту в Україну оцінюваного товару. В тому числі, при проведенні порівняння заявленого рівня митної вартості було виявлено митні оформлення ідентичних товарів ТОВ "АРТІ" за вищими рівнями митної вартості.

Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту визначені ст. 57 МК України. Згідно даної статті такими методами є: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 2-3 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно з ч.ч. 4-5 ст. 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно з ч. 10 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Відповідно до ч.ч. 2-7 ст. 59 МК України при застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

Незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам частини другої цієї статті.

Ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

У разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

У разі якщо кошти та витрати, зазначені в пунктах 5 7 частини десятої статті 58 цього Кодексу, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці в таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними ідентичними товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.

У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо ідентичних товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать Законам України і є сумісними з відповідними приписами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

3.2. Оцінка доводів учасників справи і поданих до суду доказів

Враховуючи вимоги нормативних приписів, які регулюють спірні правовідносини, предмет доказування у даній справі охоплює як підстави незастосування відповідачем методу визначення митної вартості за ціною договору, так і обґрунтованість обрання певного резервного методу та порядок розрахунку митної вартості імпортованого товару.

При цьому у митного органу повинні бути наявними обґрунтовані причини для витребування додаткових документів, ненадання яких унеможливлювало б визначення митної вартості товару, що ввозиться, саме за ціною договору (основний метод) відповідно до ст. 58 МК України.

Аналіз наведених норм Митного кодексу України дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, обов`язок декларанта подати протягом 10 календарних днів додаткові документи для визначення митної вартості товару виникає за наявності хоча б однієї з таких умов:

- документи, зазначені у частині другій ст. 53 МК України, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості,

- у документах, зазначених у частині другій ст. 53 МК України, наявні ознаки підробки;

- документи, зазначені у частині другій ст. 53 МК України, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів,

- документи, зазначені у частині другій ст. 53 МК України, не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Такі сумніви щодо митної вартості товару можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, тощо.

Відповідно до ч. 10, 11 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем:

а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів;

б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами;

в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів;

б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів;

в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо);

г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші об`єкти права інтелектуальної власності.

Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України;

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

При визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті.

Відповідач фактично в обґрунтування спірного рішення покладає виключно спрацювання ризиків АС АУР щодо можливого заниження митної вартості, не доводячи жодної умови, за наявності якої у митного органу виникає право витребування додаткових документів для визначення митної вартості товару, з огляду на таке.

Під час розгляду наданих Позивачем матеріалів до митного оформлення за МД № 23UA86U3 від 12.09.2023 відповідач встановив наступне.

1. Поставка товару № 1 здійснюється згідно контракту від 01.12.2021 № ARTJHM- 1221, укладеного між TOB «АРТІ» та компанією JINHUA HANMOS MACHINERY CO., LTD (Китай), специфікації № 9 від 10.07.2023 (відповідно до умов контракту), інвойсу від 10.07.2023 № НМ20230509, на умовах поставки FOB NINGBO згідно правил ІНКОТЕРМС 2010. В наданому інвойсі від 10.07.2023 № НМ20230509 відсутні відомості про специфікацію № 9 від 10.07.2023, якою встановлена ціни товарів.

2. Згідно умов контракту від 01.12.2021 № ARTJHM-1221 (пункт 4.4) передбачено надання товаротранспортних документів, серед яких, сертифікат якості виробника товару, який до митного оформлення не надано.

3. У наданій специфікації № 9 від 10.07.2023 відомості у таблиці про назву товару міститься у двох різних видах, наприклад поз.1 05В-1 08-1ПР-460 5,00 м., проте відомості про товар в інвойсі наведено лише у вигляді 05В1, так само і по іншим позиціям.

4. За результатами проведеного порівняння рівня заявленої митної вартості товару №1 «Ланцюги шарнірні роликові» виробництва Китай з рівнем митної вартості товарів з максимально наближеними характеристиками товарів виявлено, що заявлений рівень митної вартості товару нижчий, ніж рівні митних вартостей всіх вищезгаданих товарів по митним оформленням, проведеним митницями України в митному режимі «імпорт» за час, наближений до дати експорту в Україну оцінюваного товару. В тому числі, при проведенні порівняння заявленого рівня митної вартості було виявлено митні оформлення ідентичних товарів ТОВ «АРТІ» за вищими рівнями митної вартості.

З урахуванням зазначеного, відповідач зробив висновок, що подані до митного оформлення документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Надаючи оцінку обґрунтованості вказаних суджень митного органу, суд зазначає про таке.

Щодо відсутності посилання на специфікацію № 9 від 10.07.2023 у інвойсі № НМ 20230509 від 10.07.2023, з матеріалів справи вбачається, що у листі № 2/12/09/2023 від 12.09.2023 (ідентифікатор повідомлення: 7І9СА210- 064A-4DBA-B5B4-34C8BB9BBDC7) позивач повідомив відповідача, що посилання в Інвойсі на специфікації не є обов`язковою вимогою при заповнені Комерційного Інвойса.

Так, відповідно до п. 1.2 Контракту від 01.12.2021 № ARTJHM-1221, ціни на товар узгоджуються сторонами в специфікаціях, які є невід`ємною частиною діючого контракту, та/або у Інвойсах.

З огляду на зазначене, суд погоджується з твердженням позивача, що оскільки специфікація № 9 від 10.07.2023 року є невід`ємною частиною контракту від 01.12.2021 № ARTJHM -1221, то посилання у Комерційному інвойсі/ Проформі інвойсі на специфікацію є необов`язковим, а отже зазначення номеру і дати контракту є достатнім. До митного оформлення також була надана Проформа Інвойс від 09.05.2023 № НМ20230509, в якій також зазначено узгоджені Сторонами ціни. Зміст специфікації № 9 від 10.07.2023 року та інвойсу № НМ20230509 від 10.07.2023 є аналогічним за змістом та не містить розбіжностей інформації про товар, який імпортувався в Україну.

Щодо посилання відповідача на відсутність сертифіката якості виробника товару судом встановлено, що відповідно до п. 4.4. Контракту № ARTJHM-1221 від 01.12.2021 відвантаження узгодженої партії Товару супроводжується наступними документами: - Комерційний інвойс - 3 примірника; - Коносамент - 3 примірника; - Пакувальний лист - 3 примірника; - Сертифікат походження - 1 примірник; - Митна декларація країни відправлення - 1 копія; - Специфікація - 1 примірник; - Сертифікат якості виробника товару (за вимогою Імпортера) - 1 примірник.

Позивач у листі № 2/12/09/2023 від 12.09.2023 (ідентифікатор повідомлення: 719CA210-064A-4DBA-B5B4-34C8BB9BBDC7) повідомляв відповідачу, що сертифікат якості виробника товару не є обов`язковим документом, у зв`язку з тим що покупець (ТОВ «АРТІ») не надсилав продавцю (JINHUA HANMOS MACHINERY CO.,LTD) таку вимогу.

Сертифікат якості продавця товару як документ, що підтверджує заявлену митну вартість товару, відсутній у переліку визначеному ч. 2 та ч. 3 ст. 53 МК України.

Отже, відсутність сертифікату якості продавця товару ніяким чином не впливала на можливість перевірки заявленої Позивачем митної вартості товару митним органом.

Тому посилання відповідача на те, що вказаний документ не був наданий, як на підставу для коригування митної вартості товару, є необґрунтованим та не відповідає приписам ч. 5 ст. 53 МК України.

Щодо посилання відповідача на різницю у зазначенні назви товару у інвойсі № НМ20230509 від 10.07.2023 та специфікації № 9 від 10.07.2023, суд виходить з такого.

Відповідно до наказу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 373 від 26.12.2006 «Про надання чинності в Україні міждержавним стандартам, змінам до міждержавних стандартів та скасування нормативних документів» з 1 жовтня 2007 року в Україні було надано чинності міждержавному стандарту ДСТУ ГОСТ 13568-97, що відповідає ISO 606 «Ланцюги приводні роликові та втулкові. Загальні технічні умови».

У специфікації № 9 від 10.07.2023 вказано назву товару згідно двох різних стандартів маркування: згідно ISO 606 та згідно ГОСТУ 13568-97. Наприклад, маркуванню 05В-1 згідно ISO 606 відповідає маркування 08-1ПР-460 5,00м згідно ГОСТУ 13568-97.

Вказане в інвойсі та інших товаросупровідних документах найменування товару згідно ISO 606 відповідає маркуванню, зазначеному на пакуванні, що є достатнім для ідентифікації товару, з чим суд погоджується.

Суд також враховує, що недостатність часу на подання відповідних пояснень з боку позивача, про що вказано у позові, підтверджується тим, що під час проведення консультацій декларант не встиг подати відповідь на повідомлення Відповідача № 4 (ідентифікатор: 1386225b-a405-4b50-93f7-3e2c0016e74a) та повідомлення Відповідача № 5 (ідентифікатор: 96955f30-4072-43d7-ae26-4a57el7ec6ae) у зв`язку із тим, що між вищезазначеними повідомленнями та закінченням консультацій - повідомлення № 6 (ідентифікатор повідомлення: аf578847-с1с2-4f1с-а5еb-а1fа22bbbес0), проміжок часу склав лише 36 хвилин 55 секунд.

З огляду на зазначене, в ході розгляду справи судом встановлено, що позивачем було надано усі документи, що підтверджують заявлену митну вартість відповідно до п. 2 ст. 53 МК України, відповідні документи були надані позивачем разом з МД № 23ПА86133 від 12.09.2023, а також подані додатково під час проведення консультацій.

В той же час, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст. 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна правова позиція щодо витребування митницями додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості товару викладена Верховним Судом в постановах від 04.04.2018 по справі №826/27058/15, від 14.06.2022 по справі № 809/257/17.

Основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, то банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України, а саме статтею 53, заборонено. Водночас, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Відповідна позиція викладена Верховним Судом у постановах від 05.03.2019 у справі №815/5791/17, від 13.08.2020 у справі № 815/3451/16.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем не було витребувано документи відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України після подачі МД № 23СА86113 від 12.09.2023.

Так, відповідачем у повідомленні № 1 лише зазначено про право позивача, що передбачено ч. 6 ст. 53 МК України, надати додаткові документи, які підтверджують заявлену митну вартість товару № 1.

Щодо обґрунтованості визначення відповідачем митної вартості товару за резервним (шостим) методом згідно зі ст.64 Митного Кодексу України, суд виходить з такого.

В рішенні про коригування митної вартості відповідач зазначив, що відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 МКУ, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ст. 53 МКУ, митниця не визнає заявлену митну вартість.

Так, Кропивницька митниця виходила з того що нею встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. Для визначення митної вартості товарів неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари, не застосовано метод 26 (ст. 60 МКУ) з причини відсутності в митного органу і декларанта інформації про подібні товари; не застосовано методи 2в (ст. 61 МКУ) і 2г (ст. 63 МКУ) з причини відсутності в митного органу необхідних даних для розрахунку.

Отже, відповідачем використано метод 2 г) (ст. 64 МКУ). Джерелом інформації для коригування митної вартості товару слугувала МД № 231ІА10114 від 03.08.2023, де митна вартість «Ланцюги роликові» встановлено на рівні 2,35 дол. США за кг. Коригування на розмір партії товару та комерційні рівні не здійснювалося.

Відповідно до п.2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за№ 883/21195, у графі 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» зокрема зазначено, що посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

Приймаючи рішення про визначення митної вартості імпортованого позивачем товару за другорядним резервним методом, відповідач не вказав, яким чином митна вартість товару визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не наведено жодних розрахунків, за якими митним органом визначено таку вартість товару, що є порушенням ст.55 Митного кодексу України.

Верховний Суд у постанові від 05.05.2022 у справі № 2040/6019/18 вказав, що наявність у автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за більшою вартістю, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги постачань, сезонність, наявність знижок тощо), що безпосередньо не свідчить про наявність порушень із боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого позивачем товару за резервним методом, відповідач у спірному рішенні не надав пояснень щодо аналізу співставності умов поставок, що є порушенням ст. 55 Митного кодексу України.

Верховний Суд в постанові від 15.02.2023 у справі №815/2552/16 зазначив:

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судами попередніх інстанцій, позивачем надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, що передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України.

Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої, п`ятої статті 58 Митного кодексу України.

Судами обґрунтовано відхилені посилання відповідача на неподання декларантом додаткових документів, оскільки в даному випадку їх відсутність не впливає на правильність визначення декларантом митної вартості товарів за основним методом, що підтверджується наданими до митного оформлення документами. Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Відповідно до ч.3 ст. 53 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Серед визначених законом підстав відсутня така підстава як спрацювання ризиків, згенерованих АСАУР. Відповідно п.2 ч.5 ст. 54 МК України не наділяє митний орган правом на власний розсуд запитувати додаткові документи та відомості.

Спрацювання вказаних ризиків, згенерованих АСАУР, лише надає право митному органу ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів, і не є самостійною підставою для запиту додаткових документів.

Також у постанові від 05.05.2022 у справі № 2040/6019/18 Верховний Суд вказав, що: …митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах….

За правовою позицією Верховного Суду, висловленій у постанові від 05.07.2022 у справі № 804/150/16: Наявність у митниці обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

Водночас, повноваження контролюючого органу витребувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК. Не надання декларантом витребуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнів щодо достовірності наданої декларантом інформації.

У постанові Верховного Суду від 09.02.2022 у справі № 520/12621/2020 зазначено, що: Втім, під час митного контролю при обробці документів, наданих декларантом, спрацювала система управління ризиками АСАУР «Інспектор», що зумовило направлення уповноваженій особі позивача повідомлення про надання додаткових документів.

Суди, з посиланням на наведені вище приписи МК України, обґрунтовано вказали, що сам лише факт спрацювання системи управління ризиками не є підставою для проведення коригування заявленої декларантом митної вартості товарів. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які саме документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника. При цьому, митний орган зобов`язаний довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Застосування митницею ціни за відомостями спеціалізованої бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби України, з огляду на спрацювання модуля АСАУР, суди в даному випадку визнали необґрунтованим, оскільки вважали, що індивідуальні характеристики того чи іншого товару можуть бути з`ясовані лише шляхом порівняння змісту поданих до митного оформлення документів з документами про властивості раніше імпортованого товару.

Таким чином, колегія суддів уважає правильним висновок судів попередніх інстанцій про те, що митним органом не доведено наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за першим методом, оскільки усі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів надано, що, своєю чергою, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого підприємством товару.

В ході розгляду справи судом встановлено, що документи, подані ТОВ «АРТІ» до митного органу з метою підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товару, містять усю необхідну інформацію про вартість як самого товару та транспортних послуг, а також реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. Крім того, документи, надані ТОВ «АРТІ», чітко ідентифікують оцінюваний товар та містять об`єктивні і достовірні дані, що піддаються обчисленню, які підтверджували ціну товару, що підлягає сплаті ТОВ «АРТІ» на користь постачальника, тобто підтверджують митну вартість товарів за ціною договору. На вимогу відповідача були надані пояснення щодо питань, які виникли під час дослідження поданих документів

Оскільки митним органом в ході розгляду справи не доведено, що позивачем по спірній ЕМД до митного оформлення подано документи, які не містять всіх відомостей, що підтверджують числове значення складових митної вартості товарів, або такі, що містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, суд вважає обґрунтованим застосування вказаних висновків Верховного Суду при розгляді даної справи.

Відповідно до частини 2 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відтак, з матеріалів справи вбачається, що відповідач, всупереч вимогам частини 2 статті 54 МК України, посилаючись на наявність розбіжностей та ненадання позивачем додаткових документів на підтвердження заявленої митної вартості, фактично керувався виключно спрацюванням профілів ризиків АСАУР щодо можливого заниження митної вартості, які носять рекомендаційний характер, та не довів недостатності чи неналежності податних декларантом документів на підтвердження заявленої митної вартості.

Отже, в ході судового розгляду відповідач не довів неможливості застосування заявленого позивачем методу визначення митної вартості, оскільки не була підтверджена наявність у поданих до митного оформлення документах розбіжностей, недостовірних або неповних відомостей, через що не обґрунтовано наявність підстав для витребування додаткових документів.

Відповідно до Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21 195 (далі - Правила № 598), у графі 33 Рішення про коригування митної вартості "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59 61 Кодексу, результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів).

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів, вказані відповідачем недоліки та розбіжності спростовуються матеріалами справи на підставі документів, які в тому числі подавалися митному органу при митному оформленні товарів та на запити митного органу, проте останнім належним чином не враховані, з огляду на що суд вважає, що відповідачем не вказано, які саме з наданих позивачем документів містять дійсно містять неповні відомості та/або розбіжності.

Спірне рішення також не містить пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

З огляду на зазначене, підстави застосування відповідачем другорядного (резервного) методу визначення митної вартості не є доведеними, а розрахована митна вартість - не є обґрунтованою.

3.3. Висновки за результатами розгляду справи

З урахуванням встановлених в ході розгляду справи обставин, суд приходить до висновку, що документи, надані позивачем до митного оформлення, містять належну та достатню інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності - ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), не дають достатніх підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом. При цьому доводи відповідача на обґрунтування заперечень проти позову фактично зводяться до обґрунтування підстав виникнення сумнівів у заявленій декларантом митній вартості, а не доводять саме підстав відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю відповідно до приписів частини 6 статті 54 МК України.

Відповідно, застосування митним органом другорядного методу - резервного методу визначення митної вартості, а також розрахунок скоригованої митної вартості суд також визнає необґрунтованим.

Отже, суд приходить до висновку, що у спірному рішенні про визначення митної вартості товару не наведено належних підстав неможливості застосування основного методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту), не наведено обґрунтованого розрахунку скоригованої митної вартості, що є належною та достатньою підставою для його скасування.

Щодо позовних вимог про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення суд зазначає про таке.

Оскільки саме прийняття відповідачем оскаржуваного рішення про коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, то визнання рішення про коригування митної вартості протиправним та його скасування є підставою для визнання протиправною та скасування картки відмови.

Відтак, об`єднання цих вимог є належним способом захисту порушених прав позивача, з урахуванням усталеної судової практики.

З огляду на вищевикладене, наявні підстави для задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 19, 241-247, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АРТІ" задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кропивницької митниці Державної митної служби України про коригування митної № 901020/2023/000045/2 від 12.09.2023.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА901020/2023/000244 від 12.09.2023.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АРТІ" (вул. Пушкінська, буд. 61, літ. Д-1, м. Харків, 61024, ) за рахунок бюджетних асигнувань Кропивницької митниці Державної митної служби України (вул. Лавандова, буд. 27Б, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25030, ) суму сплаченого судового збору в розмірі 5368,00 грн (п`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень 00 копійок).

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складено 04.12.2023.

Суддя Білова О.В.