Справа № 520/34085/23
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2023-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 грудня 2023 р. справа № 520/34085/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Олексій Котеньов, розглянувши позовну заяву Головного управління Національної поліції в Харківській області до ОСОБА_1 про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатація) яких не закінчився,-

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Національної поліції в Харківській області звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Головного управління Національної поліції в Харківській області вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився у сумі 3563,46 грн.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст.171 КАС України, суд дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України, а саме із порушенням строку звернення до суду з адміністративним позовом.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 5 ст.121 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з ч.1 ст.122 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

У позовній заяві позивач посилається на постанову Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 826/14908/18, в якій Верховний Суд зазначив, що положеннями пункту 8 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України законодавцем врегульовано підставу для повернення позовної заяви позивачеві у випадку порушення процесуальних строків, а саме - коли суб`єкт владних повноважень подав позовну заяву із вимогою про стягнення грошових коштів, яка ґрунтується на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, до закінчення строку встановленого у частині другій статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України. При цьому, для застосування положень пункту 8 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, слід виходити з того, що днем виникнення підстав, які дають право суб`єкту владних повноважень на звернення до адміністративного суду із позовом про стягнення грошових коштів, яка ґрунтується на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, є день закінчення шестимісячного строку, встановленого у абзаці 1 частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Як зазначає позивач, наказом ГУНП в Харківській області від 14.06.2022 № 287 о/с на підставі п. 6 ч. 1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (далі Закон № 580-VІІ), відповідача було звільнено зі служби в поліції з 14.06.2022 у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення.

Як вважає відповідач, на підставі положень абзаців 1,2 частини 2 статті 122 та пункту 8 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, а також висновків Верховного Суду щодо застосування цих процесуальних норм беззаперечно вбачається, що шестимісячний строк розпочинається з 15.06.2022 та закінчується 15.12.2022. Саме з 15.12.2022 розпочинається тримісячний строк, протягом якого ГУНП в Харківській області має право звернутися до суду із позовом до відповідача про стягнення грошових коштів, і такий строк закінчиться 13.03.2023.

Утім, суд вважає помилковим буквальне тлумачення відповідачем вищенаведених висновків Верховного Суду саме в частині початку перебігу тримісячного строку звернення до суду зі спливом шести місяців від дати видання наказу, адже строк оскарження такого рішення суб`єкта владних повноважень становить один місяць (ч.5 ст.122 КАС України), а не шість місяців.

Відтак, тримісячний строк звернення до суду у межах цього спору слід обраховувати з 14.07.2022, а тому суд приходить до висновку, що з цим позовом позивач звернувся поза межами законодавчо встановленого строку звернення до суду.

У клопотанні про поновлення строку звернення до суду позивач зазначає, що 24.02.2022 на території України на підставі Указу президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України був введений воєнний стан, який триває до сьогодні. Одночасно з веденням воєнного стану на території України, наказом ГУНП в Харківській області був введений посилений варіант несення служби, в результаті якого всі поліцейські, в тому числі і працівники відділу правового забезпечення здійснювали інші функції, не пов`язані з представницькими. (Наказ НПУ № 171 від 23.02.2022, наказ НПУ від 23.11.2022 № 23.03.2022). 02.03.2022 внаслідок ракетного обстрілу та пожежею, яка виникла від нього була зруйнована адміністративна будівля ГУНП, в тому числі і службові кабінети, знищені службова техніка і службова документація. У зв`язку з воєнною агресією, знищенням робочих місць та документації велика кількість державних службовців та вільного найму взяли відпустки для того щоб залишити межі Харківської області. Частина поліцейських буда звільнена за різними підставами.

У зв`язку з руйнуванням будівлі ГУНП в Харківській області, було знищені сервери, які зберігали ряд інформації та забезпечували документообіг через електронну пошту.

Всі вищевказані підстави призвели до тимчасової неможливості обробки службової кореспонденції, і, як наслідок, унеможливило виконання запитів, підготовки необхідних документів, в тому числі і подання процесуальних заяв на отримання виконавчого документу для пред`явлення його до виконання.

Також, кожного дня, з початку введення воєнного стану на території України, а саме в місті Харкові та Харківській області, декілька разів на день сповіщають про повітряну небезпеку. Під час повітряної небезпеки, за для забезпечення особистої безпеки співробітників ГУНП їх життя та здоров`я, дотримуючись внутрішніх інструкції ГУНП в Харківській області щодо поводження особового складу під час повітряної тривоги, особовий склад ГУНП покидає свої робочі місця та переходить до найближчого укриття до сповіщення про закінчення повітряної тривоги. У зв`язку з тим, що повітряні тривоги в м. Харкові відбуваються декілька разів на день, а особовий склад ГУНП в Харківській області зобов`язаний реагувати та дотримуватись інструкцій для забезпечення особистої безпеки, є невід`ємною причиною того, що тривалість робочого часу на виконання поставлених завдань скорочується в декілька разів.

Тому враховуючи вищевикладене, а саме введення воєнного стану на території України з 24.02.2022, який діє до теперішнього часу, активну фазу бойових дій в місті Харкові в березні 2022 року, постійність сповіщення про повітряні тривоги в місті Харкові, що призводять до скорочення робочого часу в двічі усіх державних підприємств, установ та організацій, позивач просить суд поновити пропущений строк для пред`явлення адміністративного позову, оскільки існували форс-мажорні обставини) що об`єктивно унеможливлювали виконання своєчасного пред`явлення позову.

Утім, вищенаведені обставини не можуть слугувати підставою для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом з огляду на таке.

Обставини введення воєнного стану є загальновідомими.

Утім, відповідно до правової позиції, викладеної Верховним Судом у постанові від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22, факт запровадження воєнного стану в Україні з 24.02.2022 без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки у зв`язку із запровадженням такого, не може безумовно вважатись поважною причиною для поновлення цих строків.

Суд зазначає, що строк звернення до суду з цим позовом сплинув у жовтні 2022 року, у той час як позов подано до суду 27.11.2023, тобто, строк звернення до суду з цим позовом позивачем пропущено понад рік.

При цьому із системи "Діловодство спеціалізованого суду" судом встановлено, що позивачем з початку введення воєнного стану до листопада 2022 року (тобто, в межах строку звернення до суду з цим позовом) подано до суду понад 100 позовних заяв, що спростовує посилання позивача на неможливість підготування саме цього позову внаслідок введення воєнного стану.

Додатково суд зважає на той факт, що позивач звертався до Харківського окружного адміністративного суду з аналогічним позовом у жовтні 2023 року, ухвалою суду від 23.10.2023 у справі №520/27525/23 позов повернуто позивачу з підстав недотримання строку звернення до суду. Доказів оскарження цієї ухвали судом не виявлено.

Оцінюючи аргументованість доводів позивача про пропущення строку на звернення до суду з посиланням на введення воєнного стану, суд зважає також і на той факт, що такі обставини, безперечно, є поважними, утім, у контексті виконання позивачем інших завдань з позовно-претензійної роботи у суду виникає обґрунтований сумнів щодо впливу саме цих обставин на порушення строку звернення до суду у цьому спорі.

Посилання позивача на скорочення робочого часу внаслідок значної кількості повітряних тривог не може слугувати самостійною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду, адже будь-які інші державні установи, що також підпорядковуються аналогічним правилам перебування в укриттях під час повітряної тривоги і розташовані на території м. Харкова, у тому числі і суд, своєчасно виконують покладені на них функції.

Такі аргументи суд міг би визнати прийнятними у разі незначного пропуску строку звернення до суду, вбачаючи волевиявлення позивача звернутися до суду у строк, утім, саме у контексті цього спору суд вважає, що спливу строку тривалістю понад рік, протягом якого позивач до суду з тих чи інших причин не звертався, достатньо для того, що вважати спірні правовідносини юридично стабільними.

Позивачем у заяві про поновлення строку вказано, що 14.11.2022 до Головного управління Національної поліції в Харківській області з Національної поліції України надійшло доручення від 14.11.2022 № 8039/01/29-2022 про необхідність надання до 17.11.2022 до ДФЗБО деталізованих розрахунків показників видатків бюджету за видами потреб та розподіли доведених сум між органами, установами та закладами поліції в розрізі кодів економічної класифікації видатків бюджету, обґрунтовані відповідними розрахунками та деталізовані за видами та кількістю товарів (робіт, послуг) із зазначенням вартості за одиницю. На виконання вимог доручення 17.11.2022 ГУНП в Харківській області направлена відповідь за № 1839/119/02/26-2022 в якій було зазначено, що потреба ГУНП в Харківській області у фінансуванні за КЕКВ 2800 для сплати судового зборів у 2023 році становить 380 000 грн. Зміни в законодавстві призвели до значних витрат по КЕКВ 2800, які ГУНП в Харківській області, при плануванні розподілу асигнувань бюджету на 2023 рік в листопаді 2022 року, не могло передбачити. Суми коштів, які виділяються щомісячно по КЕКВ 2800 на сплату судового збору, недостатньо для покриття витрат необхідних для виконання судових рішень, у зв`язку з чим, Головне управління Національної поліції в Харківській області звернулось з листом до т.в.о. заступника Голови Національної поліції України з проханням збільшити кошторисні призначення ГУНП в Харківській області на 2023 рік по загальному фонду та надати фінансування по КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки». Зазначено, що ГУНП в Харківській області 08.02.2023 направило до ДФЗБО Національної поліції України лист з пропозиціями щодо перерозподілу видатків по КЕКВ 2800 на загальну суму 10001200,00 грн., однак на даний час відповідь не отримана. Вказано, що отримуючи кожного місяця грошові кошти на КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки», лише 1/3 частина даних коштів йде на виділення судового збору, але бувають і такі випадки, що з даного фонду грошові кошти не виділяють на оплату судових зборів, адже іноді всі кошти йдуть на безспірне списання. Також, вказано, що у зв`язку з виниклою нестабільною ситуацією із судовим збором, позивачем було вирішено звернутись 06.07.2023 з доповідною запискою про додаткове фінансування для подачі позовних заяв до колишніх поліцейських, щодо стягнення вартості предметів однострою. Також, вказано, що 11.08.2023 додаткове фінансування надійшло до ГУНП в Харківській області.

Щодо таких аргументів заяви суд зазначає, що викладені у заяві обставини не підтверджені жодними доказами, зокрема, до суду не надано ані зазначених позивачем листів чи наказів, ані доказів, які б підтверджували відсутність коштів для сплати судового збору на момент, коли строк звернення до суду з цим позовом ще не сплинув.

Обставини виділення коштів на сплату судового збору у 2023 році, як і зміни до Інструкції щодо застосування класифікації кредитування бюджету, внесені наказом Міністерства фінансів України № 400 у листопаді 2022 року, не можуть вважатися поважними причинами пропуску строку звернення до суду, який сплинув до моменту виникнення цих обставин.

Щодо посилань позивача на неможливість направити копію позову з додатками відповідачу внаслідок окупації м.Куп`янська, суд зазначає, що відповідно до відомостей з офіційного сайту Укрпошти, нею відновлено роботу у деокупованому Куп`янську наприкінці жовтня 2022 року, а тому в цій частині аргументи позивача про поважність причин пропуску строку звернення до суду є неприйнятими.

Принагідно суд звертає увагу позивача, що позовна заява з додатками направлена відповідачу на адресу АДРЕСА_1 , тоді як відповідно до відомостей з Єдиного державного демографічного реєстру (відповідь № 344543 від 01.12.2023 за запит суду відповідно до ч.6ст.171 КАС України) зареєстрованим місцем проживання відповідача є АДРЕСА_2 .

Суд враховує правову позицію Верховного Суду у справі №813/3756/17, відповідно до якої встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У пункті 36 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ, Європейський суд) від 04.12.1995 у справі «Белле проти Франції» (Bellet v. France) ЄСПЛ зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним і обмежене передусім встановленим строком звернення до суду. Такий підхід обумовлений необхідністю дотримання іншого, не менш важливого принципу - верховенства права, а точніше, одного з його елементів - принципу правової визначеності.

Поряд із цим, ЄСПЛ звертав увагу на те, що "застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірною гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (див. рішення у справі "Волчлі проти Франції" (Walchli v. France), заява №35787/03, п. 29, від 26.07.2007)".

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно надати до суду заяву про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом із зазначенням інших причин із необхідними доказами поважності таких причин.

Також позивачу відповідно до ч.2 ст.161 КАС України необхідно надати до суду докази надіслання позову з додатками рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу на адресу, зазначену в ЄДДР - АДРЕСА_2 .

Згідно з ч.3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2684 гривень.

Згідно з ч.3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, позов подано через систему "Електронний суд", предметом позову у даній справі є позовні вимоги майнового характеру, сума судового збору становить 2147,20 грн, доказів сплати судового збору до суду не надано.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року справа "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя ("KREUZ v. POLAND" № 28249/95).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно надати до суду документ, що підтверджує сплату судового збору у повному обсязі, сплативши 2147,20 грн судового збору на платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: Отримувач коштів - ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37874947, Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) - 899998, Рахунок отримувача - UA4020661, Код класифікації доходів бюджету - 22030101, Призначення платежу*;101;__________, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ позивача), Харківський окружний адміністративний суд.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі викладеного керуючись ст.ст.160, 161, 169, 256, 293 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву - залишити без руху.

Встановити позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з моменту отримання копії ухвали.

Повідомити позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків адміністративної позовної заяви у строк десять днів з моменту отримання копії ухвали та роз`яснити, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ