Справа № 580/4087/23
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2023-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2023 року справа № 580/4087/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Алли Руденко,

за участю:

секретаря судового засідання Могили Ірини,

представника позивача заступника керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави - прокурора Панченка Максима,

розглянувши у підготовчому засіданні у загальному позовному провадженні в приміщенні суду позовну заяву заступника керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави до Христинівської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

26.05.2023 заступник керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави звернувся з позовом до Христинівської міської ради, в якому просив суд:

- визнати бездіяльність відповідача щодо не звернення до органу, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, не подання оголошення в друковані засоби масової інформації про наявний об`єкт гідротехнічну споруду, а саме: водоскидну споруду шахтного типу, довжиною 153,08 м, шириною 6,29-6,65м, висотою 3,31 м, що знаходиться на ставку площею 19,9 га в с. Ягубець Христинівської міської територіальної громади Уманського району Черкаської області;

- зобов`язати Христинівську міську раду вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйну гідротехнічну споруду, а саме: водоскидну споруду шахтного типу, довжиною 153,08 м, шириною 6,29-6,65 м, висотою 3,31 м, що знаходиться на ставку площею 19,9 га в с. Ягубець Христинівської міської територіальної громади Уманського району Черкаської області.

Обгрунтовуючи позовні вимоги прокурор зазначив, що рішенням Христинівської міської ради №20-13/13-V111 від 09.02.2023 затверджено технічну документацію із землеустрою щодо проведення інвентаризації земель площею 19,9000 га з кадастровим номером :02:001:0096 для рибогосподарських потреб в с. Ягубець Христинівської територіальної громади Уманського району Черкаської області та вказану земельну ділянку визнано комунальною власністю Христинівської міської ради. У межах водного об`єкта розташована гідротехнічна споруда- водоскидна споруда шахтного типу, довжиною 153,08 м, шириною 6,29-6,65м, висотою 3,31 м, Рішенням Черкаської обласної ради №39-16/V1 від 24.04.2015 було рекомендовано міським та районним радам здійснити інвентаризацію гідротехнічних споруд, що входять до складу штучних водних об`єктів, прийняття їх у комунальну власність територіальних громад відповідно до розташування цих об`єктів на визначених територіях та запровадження платного користування гідротехнічними спорудами шляхом укладання договорів оренди нерухомого майна між відповідними радами і користувачами земельних ділянок водного фонду, забезпечивши тим самим страхування об`єктів оренди. Проте право комунальної власності за Христинівською міською радою на гідротехнічну споруду ставу в с. Ягубець Уманського району Черкаської області не зареєстровано, технічна документація не розроблена. На думку прокурора відповідач не вчинив дії, передбачені приписами Цивільного кодексу України та Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», на набуття у комунальну власність безхазяйного майна та оформлення права власності на спірну споруду, чим допустив протиправну бездіяльність. Разом з тим, набуття у комунальну власність спірної гідротехнічної споруди дасть можливість вирішувати питання збереження водних об`єктів для загального та спеціального водокористування, надавати в оренду шляхом укладення договорів оренди нерухомого майна , забезпечивши збереження та належну експлуатацію гідротехнічних споруд, запобігти виникненню надзвичайним ситуаціям, пов`язаним з водним фактором, забезпечити безаварійний пропуск льодоходу, повені та паводків на водних об`єктах.

Відповідач Христинівська міська рада направила до суду лист від 05.10.2023 №749-03-12, яким позов визнала у повному обсязі та просила задовольнити.

Ухвалою судді від 16.06.2023 у відкритті провадження у справі відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.06.2023 у справі №580/4087/23 ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 16 червня 2023 року про відмову у відкритті провадження у справі скасовано, а справу та направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

11.09.2023 справа №580/4087/23 надійшла до Черкаського окружного адміністративного суду та передана на розгляд судді Руденко А.В.

Ухвалою судді від 12.09.2023 позов прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання.

У підготовчому провадженні ухвалою суду від 06.10.2023 витребувано у Державного підприємства «Укрриба» (04053, м. Київ, вул. Кониського Олександра, 82-А) письмові докази перебування у державній власності та на балансі ДП «Укрриба» гідротехнічної споруди, а саме: водоскидної споруди шахтного типу, довжиною - 153,08 м, шириною 6,29-6,65 м. висотою 3,31 м, що знаходиться на ставку площею 19.9 га в с. Ягубець Христинівської міської територіальної громади Уманського району Черкаської області ( у разі їх наявності).

Згідно частини 3 статті 183 Кодексу адміністративного судочинства України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення суду у випадку визнання позову відповідачем.

Частиною 4 вказаної статті передбачено, що ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, примирення сторін проводиться в порядку, встановленому статтями 189, 190 цього Кодексу.

Статтею 189 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі визнання позову відповідачем повністю або частково суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову повністю або у відповідній частині вимог (частина 4); суд не приймає відмови від позову, визнання позову і продовжує розгляд адміністративної справи, якщо ці дії позивача або відповідача суперечать закону чи порушують чиї-небудь права, свободи або інтереси (частина 5).

Вирішуючи питання про прийняття рішення у справі у зв`язку з визнанням позову Христинівською міською радою суд виходить з наступних міркувань.

Згідно ч. 2 ст. 5 Закону України «Про приватизацію державного майна» від 04.03.1992 №2163-Х11 (втратив чинність на підставі Закону № 2269-VIII від 18.01.2018) приватизації не підлягають водосховища і водогосподарські канали комплексного призначення, гідротехнічні захисні споруди, об`єкти інженерної інфраструктури загальнодержавних та міжгосподарських меліоративних систем.

Згідно ч. ст. 4 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» № 2269-VIII від 18.01.2018, який набув чинності 07.03.2018, не підлягають приватизації водосховища і водогосподарські канали комплексного призначення, гідротехнічні захисні споруди, об`єкти інженерної інфраструктури загальнодержавних та міжгосподарських меліоративних систем.

Наказом Міністерства аграрної політики України та Фонду державного майна від 06.05.2003 №126/752 до сфери управління Міністерства аграрної політики України, а саме на баланс державного підприємства «Укрриба», були передані гідротехнічні споруди, включаючи ставкові рибоводні споруди та пов`язані з ними робочі машини і обладнання, інше майно, яке на момент приватизації не увійшло до статутних фондів господарських товариств, створених у процесі приватизації на базі підприємств рибного господарства.

Враховуючи, що гідротехнічні споруди не підлягали приватизації, гідротехнічна споруда в с. Ягубець Уманського району Черкаської області мала бути передана на баланс державного підприємства «Укрриба».

Проте згідно листа Державного підприємства «Укрриба» від 07.11.2023 №07-09/105 станом на 08.11.2023 на балансі підприємства не обліковуються гідротехнічні споруди, які розташовані в с. Ягубець Уманського району Черкаської області, а отже не перебували у державній власності.

Зважаючи на вказане суд не встановив обставин, які б свідчили, що визнання позову відповідачем Христинівською міською радою суперечать закону чи порушує чиї-небудь права, свободи або інтереси, тому дійшов висновку, що у зв`язку із визнанням позову відповідачем наявні підстави для прийняття рішення у підготовчому провадженні.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення прокурора, з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті судом встановлено наступне.

Згідно ст. 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановленому законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до положень ч.ч. 3, 4, 5 ст. 53 Кодексу адміністративного судочинства України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

У разі відкриття провадження у справі за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це у позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Конституційний суд України у рішенні від 08.04.1999 у справі №3-рн/99 зазначив, що із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначають з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовують в позовній заяві необхідність їх захисту та зазначають орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Як зазначено Конституційним Судом України в рішенні №18-рп/2004 від 01.12.2004, для розуміння поняття "охоронюваний законом інтерес" важливо врахувати й те, що конфлікт інтересів притаманний не тільки правовим і не правовим інтересам, а й конгломерату власне законних, охоронюваних законом і правом інтересів.

Поняття "охоронюваний законом інтерес" у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних та колективних потреб, які не суперечать Конституції та законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально правовим засадам.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом.

Надмірна формалізація "інтересів держави, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 зі справи N 806/1000/11).

У справах за позовами прокурорів, заявлених в інтересах держави в особі уповноважених органів, позивачами є відповідні уповноважені органи, а прокурор у таких справах здійснює представництво їх інтересів в суді. Статус позивача прокурор набуває лише у випадках, коли звертається з позовом в інтересах держави у разі відсутності уповноваженого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду (постанова ВС від 21.02.18 у справі №553/3280/16-а).

Прокурор набуває право на реалізацію своїх функцій, визначених законом, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захист або здійснює його неналежно.

«Не здійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захист або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Судом встановлено, що спірна гідротехнічна споруда знаходиться в с. Ягубець Уманського району Черкаської області на території Христинівської міської територіальної громади.

Отже органом, який уповноважений здійснювати захист прав територіальної громади, наразі є Христинівська міська рада.

Уманською окружною прокуратурою були виявлені порушення вимог законодавства щодо набуття у комунальну власність безхазяйного нерухомого майна гідротехнічної споруди в с. Ягубець, а саме: бездіяльність органу місцевого самоврядування, яка полягає у невжитті Христинівською міською радою дій, спрямованих на набуття Христинівською міською територіальною громадою права комунальної власності на нерухоме майно гідротехнічну споруду, що знаходиться в с. Ягубець.

Оскільки Христинівська міська рада є відповідачем у справі та не може бути одночасно і позивачем, у даній справі прокурор відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» має право звернутися до суду з позовом як позивач з метою захисту державних інтересів у спірних відносинах.

Суд погоджується з доводами прокурора, що бездіяльність позивача сприяє порушенню основних засад державної політики у сфері збереження інженерної інфраструктури водних об`єктів та комунальної власності, що у свою чергу є порушенням загальнодержавних інтересів та у відповідності до ст. 131-1 Конституції України покладає на прокурора обов`язок представництва в суді, тому вважає, що прокурор звернувся до суду з позовом за наявності законних підстав.

При розгляді позову судом встановлено, що рішенням Христинівської міської ради №20-13/12-V111 від 09.02.2023 затверджено технічну документацію із землеустрою щодо проведення інвентаризації земель площею 19,9000 га з кадастровим номером :02:001:0096 для рибогосподарських потреб в с. Ягубець Христинівської територіальної громади Уманського району Черкаської області (а.с. 79)

Рішенням Христинівської міської ради №20-13/13-V111 від 09.02.2023 вказану земельну ділянку визнано комунальною власністю Христинівської міської ради. (а.с. 78).

Згідно листа Регіонального офісу водних ресурсів у Черкаській області від 04.04.2023 №587/01/10-23-23 (а.с. 75) за рішенням Черкаської обласної ради №39-16/V1 від 24.04.2015 було рекомендовано міським та районним радам здійснити інвентаризацію гідротехнічних споруд, що входять до складу штучних водних об`єктів, прийняття їх у комунальну власність територіальних громад відповідно до розташування цих об`єктів на визначених територіях та запровадження платного користування гідротехнічними спорудами шляхом укладання договорів оренди нерухомого майна між відповідними радами і користувачами земельних ділянок водного фонду, забезпечивши тим самим страхування об`єктів оренди.

Відповідно до п. 2 «Протоколу наради обласної державної адміністрації щодо вирішення проблемних питань з проведення інвентаризації гідротехнічних споруд, що розташовані на водних об`єктах області, передачі їх на баланс сільським, селищним, міським радам, а також вирішення проблемних питань щодо інвентаризації та надання у користування на умовах оренди водних об`єктів області» від 14.11.2016 інвентаризацію водних об`єктів та гідротехнічних споруд було доручено провести районним державним адміністраціям області.

Комісією, створеною розпорядженням голови Христинівської районної державної адміністрації від 01.12.2016 №173, був складений акт інвентаризації водних об`єктів та гідротехнічних споруд в с. Ягубець та визначено Ягубецьку сільську раду балансоутримувачем гідротехнічної споруди ставу 19,9 га (а.с. 80).

На замовлення Христинівської міської ради Регіональним офісом водних ресурсів у Черкаській області був виготовлений та 06.01.2023 погоджений Державним агентством водних ресурсів України паспорт водного об`єкта «Ставок площею 19,9000 га, розташований в с. Ягубець Христинівської міської ради Уманського району Черкаської області», згідно якого на території ставка знаходяться гребля та водоскидна споруда шахтного типу, користувач гідротехнічної споруди відсутній (а.с. 83-87).

На час розгляду справи право комунальної власності за Христинівською міською радою на гідротехнічну споруду ставу в с. Ягубець Уманського району Черкаської області не зареєстровано, технічна документація не розроблена.

Згідно листа від 07.06.2023 №03-10-12-2099 виконавчого комітету Христинівської міської ради остання не зверталась до державного реєстратора відділу «Центр надання адміністративних послуг» виконавчого комітету Христинівської міської ради із заявою про взяття на облік безхазяйного майна гідротехнічної споруди, а саме: водоскидної споруди шахтного типу, довжиною 153,08 м, шириною 6,29 -6.65 м , висотою 3.31 м, яка розташована в адміністративних межах Христинівської міської ради, за межами с. Ягубець, та оголошення про намір взяття на облік гідротехнічної споруди як безхазяйного майна у друкованих засобах масової інформації не розміщувала.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам суд зазначає таке.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 140 Конституції України місцеве самоврядування в Україні здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Відповідно до ст. 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме та нерухоме майно.

Підставою для набуття права комунальної власності є передача майна територіальним громадам безоплатно державою, іншими суб`єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом.

Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності.

Відповідно до ч. 1ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Приписами ст. 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Згідно ст. 329 ЦК України юридична особа публічного права набуває права власності на майно, передане їй у власність та на майно, набуте нею на підставах, не заборонених законом .

Ст. 335 ЦК України передбачає, що безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих медіа.

Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.

Стаття 181 Цивільного кодексу України відносить до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Пунктом 1.9.18 Методики обстеження і паспортизації гідротехнічних споруд систем гідравлічного вилучення та складування промислових відходів та хвостів, затвердженої наказом Державного комітету України у справах містобудування і архітектури №252 від 19 грудня 1995 року, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 21 грудня 1995 року за №466/1002 встановлено, що гідротехнічні споруди-це споруди для використання водних ресурсів, а також для боротьби з шкідливим впливом вод: греблі й дамби різного призначення та їхні конструктивні елементи: водоскиди, водоспуски, споруди водовідведення: тунелі, канали, труби, лотки: регуляційні споруди, накопичувані промислових відходів, ставки, відкриті водозабори, гідромеханічне та механічне обладнання, призначене для нормального функціонування споруд.

Отже, такий об`єкт як гідротехнічна споруда ставка є нерухомим майном, оскільки вона нерозривно пов`язана з землею і призначена для управління водними ресурсами, тобто її функціонування неможливе без існування водного об`єкту.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень регулює Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 №1952-V1 (далі Закон №1952-V1).

За визначенням ст. 2 Закону №1952-V1 державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; реєстраційна дія - державна реєстрація прав, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, а також інші дії, що здійснюються державним реєстратором у Державному реєстрі прав, крім надання інформації з цього реєстру.

Згідно ч. 14 ст. 18 Закону №1952-V1 взяття на облік безхазяйного нерухомого майна проводиться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Порядок державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127, пунктами 82-88 якого врегульовано облік безхазяйного нерухомого майна.

Так, згідно пункту 82 взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку.

Під час розгляду заяви державний реєстратор встановлює наявність (відсутність) державної реєстрації прав на майно, щодо якого подано таку заяву (пункт 83).

За результатом розгляду заяви, а також за наявності відомостей про технічні характеристики відповідного безхазяйного нерухомого майна, отриманих державним реєстратором з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, державний реєстратор приймає рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна або рішення щодо відмови у взятті на такий облік (пункт 84).

Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості (пункт 85).

Датою та часом взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вважаються дата та час реєстрації відповідної заяви, за результатом розгляду якої державним реєстратором прийнято рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна (пункт 86).

Судом встановлено, що ставок площею 19,9 га в с. Ягубець знаходиться на земельній ділянці, яка належить до комунальної власності Христинівської міської ради; згідно паспорту водного об`єкта «Ставок площею 19,9000 га, розташований в с. Ягубець Христинівської міської ради Уманського району Черкаської області», на території ставка знаходяться гребля та водоскидна споруда шахтного типу, користувач гідротехнічної споруди відсутній (а.с. 83-87).

Отже у зв`язку з тим, що власник вказаної гідротехнічної споруди відсутній чи невідомий, вона є безхазяйною та підлягає передачі у комунальну власність Христинівської міської ради.

Зважаючи на те, що Христинівська міська рада не зверталась до державного реєстратора відділу «Центр надання адміністративних послуг» виконавчого комітету Христинівської міської ради із заявою про взяття на облік безхазяйного майна гідротехнічної споруди, а саме: водоскидної споруди шахтного типу, довжиною 153,08 м, шириною 6,29 -6.65 м , висотою 3.31 м, яка розташована в адміністративних межах Христинівської міської ради, за межами с. Ягубець, суд дійшов висновку, що вказана бездіяльність є протиправною, тому позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйну гідротехнічну споруду, а саме: водоскидну споруду шахтного типу довжиною - 153,08 м, шириною 6,29-6,65 м. висотою 3,31 м, що знаходиться на ставку площею 19.9 га в с. Ягубець Христинівської міської територіальної громади Уманського району Черкаської області, є обгрунтованими і підлягають задоволенню.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправною бездіяльності щодо неподання оголошення в друковані засоби масової інформації про наявний об`єкт гідротехнічну споруду, то вона є передчасною і задоволенню не підлягає, оскільки згідно ст. 335 ЦК України у друкованих медіа публікується оголошення про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, дійшов до висновку, що відповідачем доведено правомірність прийнятого рішення, з огляду на що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст.2, 6, 9, 14, 241-246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Христинівської міської ради щодо звернення до органу, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про взяття на облік безхазяйної гідротехнічної споруди, а саме: водоскидної споруди шахтного типу довжиною - 153,08 м, шириною 6,29-6,65 м висотою 3,31 м, що знаходиться на ставку площею 19.9 га в с. Ягубець Христинівської міської територіальної громади Уманського району Черкаської області.

Зобов`язати Христинівську міську раду вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйну гідротехнічну споруду, а саме: водоскидну споруду шахтного типу довжиною - 153,08 м, шириною 6,29-6,65 м. висотою 3,31 м, що знаходиться на ставку площею 19.9 га в с. Ягубець Христинівської міської територіальної громади Уманського району Черкаської області, шляхом звернення до органу, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про взяття гідротехнічної споруди на облік як безхазяйного нерухомого майна.

В решті позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 1 грудня 2023 року.

Суддя Алла РУДЕНКО