Справа № 240/25663/22
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2023-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

30 листопада 2023 року м. Житомир

справа № 240/25663/22

категорія 106020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Горовенко А.В.,

за участю секретаря судового засідання Калінчук В.В.,

за участю:

- представника позивача - Сможук-Семенюк Г.П. (на підставі ордеру серії АМ №1048073 від 10.03.2023);

- представника відповідача - Гуменюка О.Л. (у порядку самопредставництва суб"єкта владних повноважень),

розглядаючи у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду за адресою: 10014, місто Житомир, вул. Мала Бердичівська, 23, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Житомирського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки №12-ДС від 08.03.2022 про звільнення за прогул;

- поновити на посаді ОСОБА_1 на посаді головного спеціаліста командування Житомирського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки;

- стягнути з Житомирського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 02.03.2022 до винесення рішення суду.

Відповідно до ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 30.11.2022 у зв"язку із задоволенням заяви позивача, визнано поважними, вказані ОСОБА_1 підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду та відкрито провадження у справі.

Під час розгляду справи у судовому засіданні 28 березня 2023 року свідок ОСОБА_2 надав пояснення по справі та вказав, зокрема, що 13.09.2022 перебував з позивачем та її чоловіком на риболовлі.

На підтвердження наявності у ОСОБА_2 вихідного дня - 13.09.2022, позивачем подана до суду довідка №ВК/679 від 29.03.2023, за підписом інспектора з кадрів відділу кадрів Приватного акціонерного товариства "Ліктрави" Сазонюк Н.М.

Водночас 03 травня 2023 року, за підписом В.о. генерального директора ПрАТ "Ліктрави" Ольги Прус, до суду надійшов лист за вх.№31952/23 (вих.№6/887 від 03.05.2023). В зазначеному листі повідомлено, що в процесі проведення внутрішнього аудиту, виявлено збій в роботі системи 1С, де ведеться облік робочого часу. У зв"язку з цим просить не приймати до уваги видану ОСОБА_2 довідку №679 від 29.03.2023 та не долучати її до матеріалів справи №240/25663/22.

Згідно з ухвалою суду від 18.05.2023 зобов"язано Приватне акціонерне товариство "Ліктрави" надати суду інформацію про те чи фактично працював (перебував на своєму робочому місці) 13 вересня 2022 року ОСОБА_2 .

На виконання вимог ухвали суду від 18.05.2023 Приватне акціонерне товариство "Ліктрави" надіслало до суду лист (за вх.№39996/23) з витребуваною інформацією.

Згідно з ухвалою суду від 03.10.2023 у зв"язку із задоволенням клопотання представника позивача, зобов"язано ПрАТ "Ліктрави" надати суду додаткові докази.

На виконання вимог ухвали суду від 03.10.2023 Приватне акціонерне товариство "Ліктрави" надіслало до суду лист (за вх.№70456/23) з витребуваною інформацією, зокрема, копію сторінок журналу рапортів (а.с. 212 зворот - 213).

Відповідно до ухвали суду від 14.11.2023 у судове засідання - 30.11.2023, викликано свідків ОСОБА_2 , громадянина ОСОБА_3 , громадянина ОСОБА_4 також зобов"язано ПрАТ "Ліктрави", як роботодавця зазначених осіб, надати суду наступні докази, а саме:

- інформацію про громадянина ОСОБА_3 , який відповідно до інформації, зазначеній в копії Журналу рапортів, 13.09.2022 здав пост ОСОБА_2 та інформацію про громадянина ОСОБА_4 , який відповідно до інформації, зазначеній в копії Журналу рапортів, 14.09.2022 прийняв пост від ОСОБА_2 , із зазначенням їх ПІБ, адреси проживання і засобів зв"язку.

- копії табелів обліку робочого часу за вересень 2022 року громадянина ОСОБА_3 , який відповідно до інформації, зазначеній в копії Журналу рапортів, 13.09.2022 здав пост ОСОБА_2 та громадянина ОСОБА_4 , який відповідно до інформації, зазначеній в копії Журналу рапортів, 14.09.2022 прийняв пост від ОСОБА_2 .

На виконання вимог ухвали суду від 14.11.2023, ПрАТ "Ліктрави" листом від 29.11.2023 (за вх.№80714/23) надіслало до суду витребувану інформацію.

Під час розгляду справи у судовому засіданні 30.11.2023, з метою достеменного встановлення вихідного чи робочого дня - 13.09.2022 у свідка ОСОБА_2 , що в свою чергу за поясненнями ОСОБА_2 від 28.03.2023, є підтвердженням перебування позивача ( ОСОБА_1 ) поза межами міста Житомир у вказаний день, та як наслідок, відсутності можливості у позивача отримати трудову книжку та оскаржуваний наказ - 13.09.2022, судом заслухано пояснення свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Свідок ОСОБА_2 , друг родини позивача, який вперше надавав пояснення у судовому засіданні 28.03.2023 щодо обставин 13.09.2022, пояснив наступне.

Від показів, наданих ним при першому допиті в судовому засіданні 28.03.2023, не відмовляється. Однак, чітку дату події, а саме перебування ОСОБА_1 разом зі своїм чоловіком у нього вдома в с.Пряжів на риболовлі, достеменно не може вказати та підтвердити, у зв"язку зі спливом досить тривалого часу, після вказаних подій.

ОСОБА_2 пояснив, що при його першому допиті (28.03.2023), як свідка в межах розгляду даної справи, можливо допустився помилки щодо дати, в яку відбувалися зазначені події, однак показів своїх в цій частині не пам"ятає.

На запитання суду, чи належить йому підпис та почерк в журналі рапортів ПрАТ "Ліктрави", яким засвідчено факт прийняття та здачі ним робочої зміни (тривалість з 08.00 год до 08.00 год наступного дня), тобто з 13.09.2022 по 14.09.2022, свідок ОСОБА_2 не заперечив та підтвердив справжність підпису та почерку.

На запитання суду та представника позивача, чи примушувало керівництво підприємства його переписувати та/чи змінювати записи в журналі рапортів ПрАТ "Ліктрави", свідок ОСОБА_2 заперечив.

Свідок ОСОБА_6 , який також працює охоронцем в ПрАТ "Ліктрави", зокрема, з свідком ОСОБА_2 , пояснив суду наступне.

Облік та порядок передачі, між охоронцями (здача зміни), об"єктів, що знаходяться під охороною ПрАТ "Ліктрави", здійснюється під кінець зміни працівниками (охоронцями) на підставі рапортів, що обліковуються в журналі рапортів.

На запитання суду, чи належить йому підпис та почерк в журналі рапортів ПрАТ "Ліктрави", яким засвідчено факт прийняття та здачі ним робочої зміни (тривалість з 08.00 год до 08.00 год наступного дня), з 12.09.2022 по 13.09.2022, свідок ОСОБА_6 не заперечив та підтвердив справжність підпису та почерку.

На запитання, чи примушувало керівництво підприємства його переписувати та/чи змінювати записи в журналі рапортів ПрАТ "Ліктрави", свідок ОСОБА_6 заперечив.

Свідок ОСОБА_5 , який також працює охоронцем в ПрАТ "Ліктрави", зокрема, з свідком ОСОБА_2 . Щодо порядку передачі робочої зміни між охоронцями вказав інформацію аналогічну змісту пояснень свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_6 .

На запитання суду, чи належить йому підпис та почерк в журналі рапортів ПрАТ "Ліктрави", яким засвідчено факт прийняття ним робочої зміни о 08.00 14.09.2022, свідок ОСОБА_5 не заперечив та підтвердив вказане.

На запитання суду, чи примушувало керівництво підприємства його переписувати та/чи змінювати записи в журналі рапортів ПрАТ "Ліктрави", свідок ОСОБА_5 заперечив.

Суд зазначає, що пояснення вказаних свідків щодо дати виходу (перебування на роботі (зміни) в період з 12.09.2022 по 14.09.2022 підтверджуються витягами з табелю обліку використання робочого часу за вересень 2022 року ПрАТ "Ліктрави" (а.с.166, 232).

Відповідно до змісту витягів з табелю обліку використання робочого часу за вересень 2022 року та заслуханих пояснень свідків, встановлено, зокрема, що ОСОБА_2 (охоронник) обліковувався на робочому місці ПрАТ "Ліктрави" - 13.09.2022, з робочою зміною 24 години, а саме прийняв зміну о 08.00 год 13.09.2022 та здав робоче місце о 08.00 год 14.09.2022.

Щодо доводів представника позивача про давання показань свідками ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 під тиском, то суд вказує, що перед даванням ними показань свідкам роз"яснено їх права те попереджено про кримінальну відповідальність, а тому належним засобом доказування існування викладених обставин слід вважати процесуальне рішення за наслідками здійснення кримінального провадження, яким би було встановлено відповідні факти.

Проте, підтвердження давання, у судовому засіданні 30.11.2023, показань свідками ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 під тиском, представник позивача суду не надала. Результатів здійснення кримінальних проваджень за вказаними фактами матеріали справи не містять. Крім того, суд зауважує, що показання свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , з урахуванням дослідженнях судом письмових доказів, не викликають сумнівів у їх достовірності та підтверджуються вищевказаними письмовими доказами.

Згідно зі ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Заслухавши показання свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які під розписку попереджені про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання та приведені до присяги, беручи до уваги матеріали справи та встановлені обставини, суд зазначає наступне.

У судовому засіданні 02.05.2023, під час розгляду клопотання відповідача про залишення без розгляду даної позовної заяви, позивач пояснила, що лише 9-10 вересня 2022 року приїхала до міста Житомир, при цьому в"їхала до України, перетнула кордон - 01.09.2022. Проте, через несправності з автомобілем, раніше не мала змоги прибути до міста. Зважаючи на те, що понад тиждень перебувала у дорозі та, враховуючи хворобливий стан свого чоловіка, вирішила відпочити за містом, а потім вийти на роботу.

Позивач заперечувала, що 13.09.2022 виходила на роботу, а також заперечувала отримання нею трудової книги та оскаржуваного наказу саме 13.09.2022. ОСОБА_1 вказує, що саме в цей день - 13.09.2022, перебувала за містом з ночівлею на риболовлі, разом зі своїм чоловіком та спільним другом - ОСОБА_2 .

За словами позивача, вона 19.09.2022 вийшла на роботу та у відділі кадрів дізналась про наявність оскаржуваного наказу про її звільнення з роботи. В подальшому, цього ж дня, у відділі кадрів, отримавши трудову книжку поставила особистий підпис в Книзі обліку руху трудових книжок і вкладишів до них. Водночас позивач наголошувала на тому, що дату отримання власноруч не ставила.

Суд наголошує, що на підставі аналогічного пояснення, вказаного позивачем у заяві від 23.11.2022 (за вх.№59051/22), судом визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлено строк звернення.

З огляду на викладене, оцінивши показання свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у сукупності з доказами наявними у матеріалах справи, суд дійшов висновку про перебування ОСОБА_2 13.09.2022 на робочому місці в ПрАТ "Ліктрави", що спростовує зазначені позивачем обставини щодо неможливості отримання нею трудової книжки та оскаржуваного наказу саме 13.09.2022.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено суду те, що вона дізналася про порушення своїх прав лише 19.09.2022, а не раніше - 13.09.2022, як вказано в записі №46 Книги обліку руху трудових книжок і вкладишів до них Житомирського об"єднаного міського військового комісаріату (а.с. 52-55).

Відповідно до ч.1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналіз наведених норм Кодексу адміністративного судочинства України свідчить про те, що законодавець передбачив, що в разі, якщо особа не знала про допущене порушення, але з певної дати повинна була про нього дізнатись, перебіг строку обчислюється саме з моменту, коли особа повинна була дізнатись про відповідне порушення її прав.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись".

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №340/1019/19).

Суд звертає увагу, що позивач вказувала, що про звільнення з посади їй стало відомо лише 19.09.2022.

До Житомирського окружного адміністративного суду з даним позовом звернулась 17.10.2022.

Позивач заперечувала що вийшла на роботу саме 13.09.2022 та отримала в цей день трудову книжку та копію наказу про звільнення, обґрунтовуючи це тим, що 13.09.2022 перебувала за межами міста Житомир разом зі свідком ОСОБА_2 , однак вказане спростовується показами свідків та матеріалами справи, які свідчать, що свідок ОСОБА_2 з 08:00 год. 13.09.2022 по 08:00 год. 14.09.2022 мав робочий день у ПрАТ "Ліктрави".

Підсумовуючи наведене, з урахуванням висновків суду зазначених вище, суд дійшов висновку про пропуск ОСОБА_7 місячного строку звернення до суду з позовом про визнання протиправним наказу щодо звільнення її з роботи та поновлення на посаді.

Частиною 6 статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку.

Таким чином, позивачеві слід надати пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про обставин, які об`єктивно перешкоджали позивачеві звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені ст.122 КАС України.

Підсумовуючи наведене, суд дійшов висновку, що при подачі позову до суду позивачем не дотримано вимог ст.ст.160, 161, 171 КАС України, а провадження у справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вказаним вимогам КАС України.

Відповідно до частини 13 статті 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З урахуванням викладеного, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

- доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду, з урахуванням висновків суду.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд, -

ухвалив:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, - залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення копії даної ухвали.

3. Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог ухвали у встановлений судом строк позов буде залишено без розгляду.

4. Вступну та резолютивну частини ухвали виготовлено у нарадчій кімнаті і проголошено 30 листопада 2023 року.

5. Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Горовенко

Повний текст ухвали складене 05.12.2023