Справа № 580/3569/23
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2023-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/3569/23 Суддя (судді) першої інстанції: Гайдаш В.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2023 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В.В.,

суддів: Василенка Я.М., Карпушової О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 06 липня 2023 року,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не проведення виплати суми компенсації у місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості згідно рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01.11.2022 у справі №580/1677/22, та не здійснення виплати сум компенсації по даний час;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу компенсацію втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строку виплати грошового забезпечення за період 07.11.2015 по 27.04.2023 відповідно до положень ст. 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати часини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати».

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 06.07.2023 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить скасувати його на винести нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Доводи апелянта обґрунтовані тим, що судом не було враховано, що сума індексації грошового забезпечення і надбавки за службу у нічний час є частинами грошового забезпечення, а відтак охоплюються поняттям «доходи», щодо яких здійснюється компенсація їх втрати у зв`язку з порушенням строків їх виплати незалежно від того, чи були такі суми попередньо нараховані, але не виплачені. При цьому, як зауважив апелянт, така компенсація має бути нарахована за період з 07.11.2015, а не з часу прийняття судом рішення у справі №580/1677/22.

Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно з положеннями ст. 309 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розгляд справи проведено у порядку письмового провадження на підставі пункту 3 частини 1 статті 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 315, статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції скасовує її та ухвалює нове рішення, якщо визнає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи та неправильно застосовано норми матеріального права або порушено норми процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 проходив службу в органах Національної поліції на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції №4 Чорнобаївського відділення поліції Золотоніського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області в період з 07.11.2015 до 11.01.2019.

Наказом ГУ НП в Черкаській області від 11.09.2019 №8 о/с ОСОБА_1 звільнено із служби в поліції за п. 2 (через хворобу) ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 01.11.2022 у справі №580/1677/22, яке набрало законної сили 02.12.2022, стягнуто з Головного управління Національної поліції України в Черкаській області на користь ОСОБА_1 заборгованість по грошовому забезпеченні у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 07.11.2015 по 11.01.2019 в сумі 3095 грн 02 коп. та заборгованість по індексації грошового забезпечення за період з 01.03.2016 по 31.10.2017 в сумі 3179 грн 13 коп.

На виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01.11.2022 у справі №580/1677/22 відповідачем 27.04.2023 позивачу перераховано грошові кошти - заборгованість по грошовому забезпеченні у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 07.11.2015 по 11.01.2019 в сумі 3095 грн 02 коп. та заборгованість по індексації грошового забезпечення за період з 01.03.2016 по 31.10.2017 в сумі 3179 грн 13 коп..

Вважаючи протиправною бездіяльність відповідача щодо не проведення у відповідності до Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» виплати суми компенсації у місяці, в якому здійснюється виплата заборгованості згідно рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01.11.2022 у справі №580/1677/22, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції, застосувавши до спірних правовідносин приписи ст. ст. 116, 117 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) та проаналізувавши норми ст. 2 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» (далі - Закон), прийшов до висновку, що надбавка за службу у нічний час та індексація грошового забезпечення не мають ознак постійного доходу та а є періодичними виплатами, а відтак не можуть бути об`єктом компенсації втрати частини доходу.

З такими висновками суду першої інстанції судова колегія не може погодитися з огляду на таке.

Згідно ст. 1 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати» підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Із змісту вказаних нормативних приписів випливає, що право на компенсацію частини доходів у громадянина пов`язується з настанням такого юридичного факту (події), як невиплата грошового доходу у встановлені строки його виплати.

За правилами ст. ст. 2, 3 вказаного Закону компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру, зокрема, заробітна плата (грошове забезпечення), сума індексації грошових доходів громадян.

Сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться).

Наведені вище норми встановлюють строк затримки виплати доходу, за якого виникає право на компенсацію, - один і більше календарних місяців; вказують на визначення поняття «доходи» для цілей цього Закону; а також порядок обчислення суми компенсації.

Отже, сума індексації грошових доходів громадян прямо передбачена законодавцем як об`єкт компенсації, у зв`язку з чим протилежний висновок суду першої інстанції є таким, що не відповідає нормам матеріального права.

З приводу позиції суду першої інстанції про те, що надбавка за службу у нічний час не містить ознаки постійного доходу, а лише періодичного, що унеможливлює її віднесення до об`єкта компенсації, судова колегія вважає за необхідне зазначити таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію», відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 94 якого поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

У пункті 11 розділу ІІ Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затвердженим наказом МВС України від 06.04.2016 № 260 (далі - Порядок №260), закріплено, що поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Доплата за службу в нічний час не має постійного характеру та виплачується поліцейським, залучення яких до служби в нічний час, підтверджене вказаними вище документами, за минулий місяць одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Згідно п. 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» від 11.11.2015 № 988 (далі - Постанова № 988) грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що доплата за службу в нічний час, присуджена позивачу за рішенням суду у справі № 580/1677/22, входить до структури його грошового забезпечення, тобто є його складовою, та не має разового характеру, хоча й не є постійною доплатою і її виплата безпосередньо пов`язана з виконанням позивачем покладених на нього посадових обов`язків у нічний час.

У контексті наведеного судова колегія зауважує, що поняття виплати, яка має разовий характер, та виплати, яка не є постійною, не тотожні і відрізняються за своїм правовим статусом і ознакою темпоральності.

Отже, на переконання суду апеляційної інстанції, порушення строку виплати позивачу доплати за службу в нічний час зумовлює обов`язок відповідача здійснити відповідну компенсацію в порядку Закону.

З урахуванням наведеного, враховуючи, що всупереч висновків суду першої інстанції, і доплата за службу у нічний час як складова грошового забезпечення, й індексація грошових доходів населення є об`єктом компенсації, судова колегія вважає за необхідне зазначити таке.

З метою реалізації Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 21.02.2001 № 159, якою затверджено Порядок проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати (далі - Порядок №159).

Пункти 1, 2 згаданого Порядку №159 відтворюють положення Закону та конкретизують підстави та механізм виплати компенсацій.

Приписи абз. 1 п. 4 Порядку №159 визначають, що сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100.

Наведене нормативне регулювання не встановлює першості нарахування і виплати доходу, який своєчасно не був виплачений, та не ставить у залежність компенсацію втрати частини грошових доходів від попереднього, окремого нарахування доходів. За цим регулюванням правове значення має те, чи з порушенням строків був виплачений нарахований дохід, чи виплачений і коли цей платіж, чи не нараховувався і не виплачувався грошовий дохід, право на який визнано судовим рішенням. Саме ці події є тими юридичними фактами, з якими пов`язується виплата компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати.

При цьому слід зазначити, що кошти, які підлягають нарахуванню в порядку компенсації частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати, мають компенсаторний характер. Вони спрямовані на забезпечення достатнього життєвого рівня та купівельної спроможності особи у зв`язку з інфляційними процесами та зростанням споживчих цін на товари та послуги.

Використане у статті 3 Закону та пункті 4 Порядку №159 формулювання, що компенсація обчислюється як добуток «нарахованого, але не виплаченого грошового доходу» за відповідний місяць, означає, що має існувати обов`язкова складова обчислення компенсації - невиплачений грошовий дохід, який може бути або нарахований, або який можна нарахувати, зокрема, і на підставі судового рішення.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 08.09.2022 у справі № 200/5213/20, від 05.07.2022 у справі № 420/7633/20, від 31.08.2021 у справі № 264/6796/16, від 08.06.2022 у справі № 200/5213/20-а.

Системний аналіз наведених норм у своєму взаємозв`язку свідчить, що право на компенсацію втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати особа набуває незалежно від того, чи були такі суми їй попередньо нараховані, але не виплачені.

Відтак, судова колегія приходить до висновку, що саме 27.04.2023 є моментом виникнення у відповідача обов`язку з виплати позивачу всієї суми несвоєчасно виплаченої індексації грошового забезпечення з 01.03.2016 та доплати за службу у нічний час з 07.11.2015, у зв`язку з чим вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу задовольнити, а спірне рішення скасувати та прийняти постанову про задоволення позовних вимог.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом апеляційної інстанції у даній справі.

Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України якщо суд апеляційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки в силу положень п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору, то судові витрати не розподіляються.

Керуючись ст. ст. 139, 242, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 06 липня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 06 липня 2023 року - скасувати та прийняти постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії - задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Черкаській області щодо не проведення ОСОБА_1 виплати суми компенсації у місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості згідно рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01.11.2022 у справі № 580/1677/22, та не здійснення виплати сум компенсації по даний час.

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Черкаській області () нарахувати та виплатити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) компенсацію втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строку виплати доплати за службу в нічний час за період з 07.11.2015 по 11.01.2019 та індексації грошового забезпечення за період 01.03.2016 по 31.10.2017 відповідно до положень ст. 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати».

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач В.В. Кузьменко

Судді: Я.М. Василенко

О.В. Карпушова