Справа № 758/10709/23
Суддя: Ларіонова Н. М.
Дата ухвалення: 2023-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про самовідвід судді

28 листопада 2023 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі судді Ларіонової Н.М., розглянувши заяву судді Подільського районного суду міста Києва Ларіонової Наталії Миколаївни про самовідвід у адміністративній справі № 758/10709/23 та вивчивши матеріали адміністративної справи № 758/10709/23 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

В С Т А Н О В И В :

В вересні 2023 р. позивач ОСОБА_1 звернулась до Подільського районного суду міста Києва з позовом, в якому, уточнивши свої вимоги, просить скасувати постанову ЕГА № 1160769 від 30.07.2023 р., якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.183 ч.1 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 3 400,0 грн.

Ухвалою від 10 жовтня 2023 р. відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом з призначенням розгляду в порядку спрощеного провадження без виклику сторін.

Представником відповідача поданий відзив, в якому Департамент патрульної поліції просить відмовити в задоволенні позову, посилаючись на його безпідставність.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу справ від 23.11.2023 р. вищевказану справу передано для розгляду судді Ларіоновій Н.М.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.

Статтею 36 КАС України передбачені підстави для самовідводу судді, зокрема суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає самовідводу за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді (ч.1 п.4).

Виходячи з вказаної вище норми закону, в даному випадку достатньою підставою для відводу є не доведений факт упередженості чи необ`єктивності судді, а наявність обґрунтованого конкретними обставинами припущення, що суддя в силу дії певних чинників не може зберегти безсторонність.

Відповідно до ч. 1 ст. 40 КАС України питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Судом встановлено, що позивач у справі ОСОБА_1 включена до списку присяжних Подільського районного суду міста Києва згідно з рішенням Київської міської ради №5678/5719 від 24.11.2022.

Отже, ОСОБА_1 , як присяжний, входить до колегіального складу суду по розгляду цивільних та кримінальних справи, які на теперішній час перебувають в провадженні Подільського районного суду м.Києва.

Згідно ст.63 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» присяжним є особа, яка у випадках, визначених процесуальним законом, та за її згодою вирішує справи у складі суду разом із суддею або залучається до здійснення правосуддя.

Присяжні виконують обов`язки, визначені пунктами 1, 2, 4-6 частини сьомої статті 56 цього Закону.

За змістом частини другої статті 34 ЦПК України, присяжні при здійсненні правосуддя користуються всіма правами судді.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Олександр Волков проти України», як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється».

Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення від 26 жовтня 1984 року у справі «Де Куббер проти Бельгії» (De Cubber v. Belgium), Series A, № 86).

Тобто, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд має забезпечити достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Наявність безсторонності відповідно до п. l cт. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Зовнішні вияви можуть мати певне значення, або іншими словами, «правосуддя повинно не тільки здійснюватися, повинно бути також видно, що воно здійснюється». Важливим питанням є забезпечення у демократичному суспільстві довіри громадськості до суду (Білуха проти України, 2006).

Так, кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи (Micallef v. Malta (Мікалефф проти Мальти) / ВП), § 98).

Згідно положень п.2.5 Бангалорських принципів поведінки судів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

За приписами статті 15 Кодексу суддівської етики, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Інститут відводу (самовідводу) судді від участі у розгляді конкретної справи - це одна із найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він покликаний ліквідувати найменшу підозру у заінтересованості судді в результатах розгляду справи, навіть якщо такої заінтересованості немає, бо тут головним є публічний інтерес.

А відтак, враховуючий той факт, що позивач ОСОБА_1 є діючим присяжним Подільського районного суду м. Києва та користується всіма правами судді, з метою уникнення будь-яких сумнів в об`єктивності та упередженості судді Ларіонової Н.М. при розгляді даної справи, недопущення недовіри до правосуддя, суд доходить висновку про необхідність задоволення заяви про самовідвід судді від розгляду даної адміністративної справи № 758/10709/23 на підставі п.4 ч.1 ст.36 КАС України.

В зв`язку із задоволенням самовідводу матеріали вищевказаної справи підлягають передачі до канцелярію районного суду для повторного автоматизованого розподілу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.36, 39, 40, 241-243, 248, 256 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Заяву судді Подільського районного суду міста Києва Ларіонової Н.М. про самовідвід від розгляду адміністративної справи № 758/10709/23 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - задовольнити.

Відвести головуючого суддю Ларіонову Н.М. від розгляду адміністративної справи №758/10709/23 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Адміністративну справу №758/10709/23 (провадження № 2-а/758/212/23) за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - передати до канцелярії Подільського районного суду міста Києва для для повторного авторозподілу відповідно до вимог ст.31 КАС України.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяН. М. Ларіонова