Справа № 420/33228/23
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2023-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
04 грудня 2023 року м.Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Бутенко А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до начальника озброєння логістики військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_2 , начальника логістики військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_3 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дії, -
До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до начальника озброєння логістики військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_2 , начальника логістики військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_3 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Військової частини НОМЕР_1 , в якій просить суд:
- визнати протиправними дії начальника озброєння логістики військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_2 щодо складання моєї службової характеристики та висновку «займаній посаді не відповідає. Потребує переміщення на посаду з меншим обсягом роботи та моральним навантаженням» 26 жовтня 2023 року;
- визнати протиправними дії начальника логістики-заступника командира військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_3 щодо затвердження моєї службової характеристики та висновку «займаній посаді не відповідає. Потребує переміщення на посаду з меншим обсягом роботи та моральним навантаженням» 26 жовтня 2023 року;
- визнати протиправною мою службову характеристику, яку складено « 26» жовтня 2023 року начальником озброєння логістики військової частини НОМЕР_1 полковником ОСОБА_2 та затверджена начальником логістики- заступником командира військової частини НОМЕР_1 полковником ОСОБА_3 ;
- визнати протиправним висновок - «займаній посаді не відповідає. Потребує переміщення на посаду з меншим обсягом роботи та моральним навантаженням», який зазначено в моїй службовій характеристиці 26 жовтня 2023 року;
- скасувати затверджений начальником логістики-заступником командира військової частини НОМЕР_1 полковником ОСОБА_3 , на підставі моєї службової характеристики, висновок -«займаній посаді не відповідає. Потребує переміщення на посаду з меншим обсягом роботи та моральним навантаженням» 26 жовтня 2023 року.
Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Так, відповідно до частини другої статті 55 Конституції України встановлено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Положеннями частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частиною першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені права, свободи або інтереси.
Отже, завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав, свобод чи інтересів особи, що звернулася до суду з позовом, у публічно-правових відносинах.
Згідно рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 у справі № 18-рп/2004термін «порушене право», який вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». При цьому з приводу останнього, то в тому ж рішенні Конституційного Суду України зазначено, що «поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.
Отже, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Тобто, для задоволення позову адміністративний суд повинен встановити, що у зв`язку з прийняттям рішення, дією або бездіяльністю суб`єктом владних повноважень порушуються права позивача.
Проте, право на звернення до адміністративного суду з позовом не завжди співпадає з правом на судовий захист, яке закріплено у статті 5 КАС України. Саме по собі звернення до адміністративного суду за захистом ще не означає, що суд зобов`язаний надати такий захист. Адже для того, щоб було надано судовий захист суд повинен встановити, що особа дійсно має право, свободу та інтерес, про захист яких вона просить і це право, свобода чи інтерес порушені відповідачем у публічно-правових відносинах.
Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.11.2019 у справі №687/1539/16-а та від 04.02.2020 у справі №320/7969/17.
Крім того, обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер. Інформація, викладена у службовій характеристиці, не породжує обов`язкових юридичних наслідків для позивача. Водночас, аналіз службової діяльності військовослужбовця за визначений період і визначення відповідності військовослужбовця займаній посаді, є лише висновками відповідних начальників та/або атестаційної комісії, зазначення яких у службовій характеристиці (картці оцінки) не суперечить чинному законодавству. Такі висновки можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень, дій, в основу яких покладена згадувана інформація у службовій характеристиці (картці оцінки).
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що службова характеристика (оцінна картка) військовослужбовця не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні КАС України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, стосовно яких була складена, тому її висновки та викладена у ній інформація не може бути предметом спору.
Службова характеристика (оцінна картка) є носієм оціночної і доказової інформації щодо службової діяльності військовослужбовця, документом, на підставі якого приймаються відповідні рішення у формі наказів посадових осіб по особовому складу щодо призначення на посади, переміщення, звільнення з посад і зарахування у розпорядження, звільнення з військової служби та присвоєння військових звань, тощо. А тому оцінка такій службовій характеристиці (оцінній картці), в тому числі й оцінка дій посадових осіб щодо її складання, викладення у ній висновків, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такої службової характеристики.
Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку про те, що оскаржувана позивачем службова характеристика в частині висновків, не створює безпосередньо для позивача будь-яких правових наслідків.
Отже, відсутність порушення прав, свобод чи інтересів позивача є підставою для відмови у відкритті провадження, незалежно від правомірності чи неправомірності таких дій та рішення.
Аналогічну позицію у подібних правовідносинах висловив Верховний Суд у постанові від 02.09.2020 року №580/2354/19.
Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.
Аналогічний висновок зазначений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі №802/2474/17-а.
Керуючись ст.ст.160-161, 170, 248, 257-261 КАС України, -
1. У відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до начальника озброєння логістики військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_2 , начальника логістики військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_3 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дії - відмовити.
2. Копію ухвали надіслати позивачеві, разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.
3. Роз`яснити позивачеві, що повторне звернення тієї ж особи до адміністративного суду з таким самим адміністративним позовом, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.
Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.
Ухвала набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.256 КАС України.

Суддя А.В. Бутенко